ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 164, 2024-02-13 00:00

ישראל אייכלר: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  על סדר היום הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון - הכרה בארוסות חיילים שנספו במערכה), התשפ"ד-2024

ישראל אייכלר:  ההצעה היא של חבר הכנסת אופיר כץ אליה הצטרפו חברים רבים

ישראל אייכלר:      לפני שאני פותח את הדיון אני רוצה לשלוח תנחומים למשפחות הנופלים, בתפילה להחלמת הפצועים וכמובן מצטרפים לתפילות עם ישראל לשחרור החטופים ושובם הביתה בריאים ושלמים

ישראל אייכלר:       אני רואה שיש אי הבנות בקרב משרדי הממשלה בקשר לנושא בו מדובר, ואופיר יסביר, אבל אני רוצה לקבוע שהחוק נועד לתת מענה לקבוצה שלא קיבלה מענה מאחר ועד היום היא איננה מוגדרת ואלה הארוסות

ישראל אייכלר:  לכן הצעת החוק תגדיר אותן באופן ברור

ישראל אייכלר:  היועצת המשפטית שלנו עובדת על זה זמן רב ואנחנו מתקדמים להסדיר את הארוסות של אותם חיילים שנספו במערכה הי"ד וכמובן נחיל את ההחלטות גם על נפגעי פעולות איבה

ישראל אייכלר:  כוונת המחוקק תהיה ברורה

ישראל אייכלר:  מדברים על ארוסות שהתארסו בכוונה להקים משפחה וזה צריך להיות מוגדר כדי לא להטיל ספק ולא להטיל על משרדי הממשלה להחליט מי כן ומי לא אלא החוק יחליט בדיוק במי המדובר

ישראל אייכלר:      יושב-ראש הקואליציה, יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת אופיר כץ, בבקשה

אופיר כץ: תודה רבה אדוני היושב-ראש

אופיר כץ:  אני חושב שכוונת החוק היא ברורה

אופיר כץ:  אנחנו הולכים לתקן עוול שקיים הרבה שנים

אופיר כץ:  הארוסות שהיו בשמחה גדולה ולפני רגע באושר הכי גדול בחיים, ביום אחד הכול חרב עליהן

אופיר כץ:  במקום שמתחילים לבנות את החיים, להקים את המשפחה, הכול נגדע ביום אחד ולצערי מדינת ישראל עד היום לא ראתה אותן, הן בעצם היו די שקופות ללא כל התייחסות, ללא כל סיוע, לא להסתכל על הקושי שהן חוות, על המציאות שהן עוברות, כאילו הן לא היו קשורים אחד בשני, כאילו לא תכננו להקים ביחד משפחה וזה כשיש משהו שהוא מאוד דומה כמו ידועות בציבור ובהן כן מכירים וזה בסדר גמור

אופיר כץ:  לא יתכן שמי שידועה בציבור כן יכירו בה ואילו בארוסה לא יכירו

אופיר כץ:       את זה אנחנו רוצים לתקן כאן כך שכולנו נסתכל לכן בעיניים, נבין ונכיר בקושי

אופיר כץ:  שמעתי אתכן מדברות, ניחמתי אתכן, שמעתי את הסיפורים וזה באמת קשה ואסור לנו להתעלם מזה

אופיר כץ:  אנחנו אתכן ואנחנו רואים אתכן

אופיר כץ:  אמרה רווית בראיון שעצם זה שמישהו חושב עליהן, זה כבר עושה משהו

אופיר כץ:  כולנו כאן חושבים עליכן וכולנו כאן כדי לתקן את העוול הזה ונתקן אותו

אופיר כץ:  יש עדיין משרדי ממשלה ולכן אנחנו מקיימים את הדיונים

אופיר כץ:  נמצא כאן יושב-ראש הוועדה שעושה עבודה מצוינת ויודע להעביר חוקים ולנתב

אופיר כץ:  אני בטוח שגם כאן אנחנו נעשה את העבודה על הצד הטוב ביותר

אופיר כץ:  במה שאפשר להקשיב למשרדי הממשלה ולשנות אולי כדי לחדד דברים שעדיין לא ברורים, אנחנו נשנה אבל התכלית של החוק שאני חושב שהיא די ברורה וברור מה אנחנו מתכוונים, את זה אני לא מתכוון לשנות וחשוב שנעשה זאת בצורה טובה כך שזה יכוון למי שהתארסו וחשוב שנעשה את זה מהר

אופיר כץ:  לצערנו מאז ה-7 באוקטובר יש לא מעט מקרים כאלה

אופיר כץ:      אני מודה לך אדוני היושב-ראש, אני מודה לחברים שהצטרפו, לחברת הכנסת מיכל וולדיגר שהנושא הזה מאוד מאוד חשוב לה ודיברנו עליו הרבה, לחברת הכנסת מירב כהן שגם היא הצטרפה אלינו להצעת החוק ולחברת הכנסת לשעבר עליזה לביא שפנתה אלי עם הנושא הזה ועם העוול הזה ואמרה שפעם היה ניסיון לקדם את החוק הזה אבל הוא לא צלח

אופיר כץ:  הנה, את כאן איתנו ואני שמח על כך

אופיר כץ:  ביחד כולנו נקדם את החוק

אופיר כץ:  שיהיה לנו בהצלחה

ישראל אייכלר: יש לנו הצעת חוק נוספת, דומה, הצעת חוק משפחות חיילים שנספו במערכה של חברת הכנסת מירב כהן

מירב כהן: תודה רבה כבוד היושב-ראש

מירב כהן:  אני אשתף שהמחשבה על הצעת החוק הזאת היא בכלל ללמוד את הבעיה כי זה לא היה במודעות שלי שאלמנות מוכרות ומוכרות גם ידועות בציבור אבל מאורסות לא

מירב כהן:  זה היה אחרי שביקרתי בשבעה של אריאל רייך זכרונו לברכה שארוסתו לצערי אפילו לא הייתה מסוגלת לבוא לכנסת כי היא במצב לא פשוט וזה לגמרי תחושה של אלמנה על מלא

מירב כהן:  שם התחדד לי הצורך ודרך ארגונים חברתיים פגשתי עוד ועוד נשים שהן באותו מצב ואני חושבת שהן יכולות לחדד הכי טוב למה זה כל כך חשוב

מירב כהן:      אני חושבת שיש כאן משימה מאוד חשובה לוועדה לדייק את החקיקה גם מבחינת היום

מירב כהן:  אני יודעת שהחוק מגביל את הסיוע למספר שנים ואני יודעת שזה משהו שגם הוא מעורר תהיות ושאלות וצריך לעמוד על זה

מירב כהן:  יש עוד שאלה והיא איך בדיוק מגדירים את הארוסה

מירב כהן:  בהצעת החוק הגדרנו קריטריונים שונים, חמישה מבחנים שצריך לעמוד לפחות באחד מהם אבל גם כאן יש שאלה האם זה נכון, האם זה מדויק

מירב כהן:  אני בטוחה שהחקיקה תצא משודרגת, טובה וחכמה יותר אחרי הדיונים כאן

מירב כהן:      אני חושבת שזה לא מקרה שאופוזיציה וקואליציה עובדים על החקיקה הזו ביחד ואני מברכת על כך שזה המסר שיוצא מהוועדה כי אלה באמת נושאים שקרובים לכולנו

מירב כהן:  זה המקום גם להודות לעליזה לביא שבעבר קידמה את החקיקה הזאת ואני שמחה על השותפים לדרך

מירב כהן:      אני אומר לנשים הצעירות שלקחו את האסון הזה והחליטו לעשות מעשה שבסוף יסייע לא רק לכן

מירב כהן:  אתן פורצות דרך עבור הרבה מאוד נשים אחרות שאולי לא היו מוצאות את הכוח לצאת לתהליך הסיזיפי והלא פשוט הזה כי מדברים על תקציבים, על סעיפי חוק, על האם יש רוב או אין רוב

מירב כהן:  לא כל אחת הייתה מוצאת את הכוחות בעת הזו לעשות תהליך כזה

מירב כהן:  אם כן, אני מודה לכן ודעו שאתן עושות כאן שירות גדול מאוד לעוד הרבה מאוד נשים שלדעתי אנחנו אפילו לא יודעים את ההיקף של התופעה ובזכות חקיקה כזו נדע כמה נשים נמצאות במצוקה הזו אליהן אתן נקלעתן

מירב כהן:  תודה לכן

ישראל אייכלר: אני רוצה לכבד בזכות ראשונים את חברת הכנסת לשעבר עליזה לביא

ישראל אייכלר:  את היית הראשונה שהציעה את הצעת החוק הזאת

עליזה לביא: תודה אדוני היושב-ראש

עליזה לביא:  אני מתרגשת מאוד

עליזה לביא:  זה חוק שפגשתי אותו לראשונה בצוק איתן - יושבות כאן גם נציגות עמותת "הותיר אחריו" – בביקורים בבתי המשפחות

עליזה לביא:  פגשתי את החברות שנותרו ללא התייחסות וללא מענה

עליזה לביא:  בעזרת עבודה מאומצת וקשה שינינו את נוהל חברה בצה"ל, החל מהרגע שבו הורים מבקשים שצריך להודיע גם לחברה, שונו הכללים

עליזה לביא:  היא כמובן זכאית להגיע להלוויה, ימי השבעה לא מוכרים יותר כרגילה חלילה כפי שזה היה בעבר, ובאמת גם במשרד הביטחון לאחר הרבה מאוד דיונים, הכללים שונו

עליזה לביא:      בצוק איתן היו איתי בחוק ובחקיקה שתי ארוסות שגם התפרסמו וזכות הראשונים לשתי הארוסות האלה שעשו כברת דרך ארוכה מאוד

עליזה לביא:  הן מוסרות מכאן את הבקשה והרצון שלהן ומחזקות אתכן בהמשך הדרך

עליזה לביא:  המלחמה פרצה לחיינו אדוני היושב-ראש ומספר הארוסות גדול מאוד

עליזה לביא:  העוול המתמשך הזה, כעשור לא הצלחנו לתקן את החוק, החוק כבר כמה פעמים עלה במהלך השנים, וזו באמת בשורה שתהיה לראות איך מתקנים ומשנים את זה

עליזה לביא:      אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחדד את הנושא

עליזה לביא:  ארוסות דרוזיות מוכרות על ידי המחוקק

עליזה לביא:  ברגע שזה נודע לי כבר לפני עשור, שכבר שנים רבות ארוסות דרוזיות מוכרות על ידי המחוקק בישראל, זה לקח את הדיון למקומות נוספים

עליזה לביא:  אני חושבת שיש לנו כאן כמה וכמה אבני דרך וצריך לבוא ולראות איך עושים את זה נכון ולסיים את האירוע הזה לטובת כולנו, שחלילה לא נגיע לרגע, למקום ולמצב הזה

עליזה לביא:      היום זאת המשמרת שלכם ואני מאוד מודה לך אדוני יושב-ראש הקואליציה, לשתיכן חברותיי היקרות ולך אדוני היושב-ראש על ההובלה ועל ההבנה שצריך לקדם את החוק הזה במהרה

עליזה לביא:  אני מודה לכם ומודה לכן והלוואי ומכאן תצא הבשורה

ישראל אייכלר: חברת הכנסת וולדיגר חתומה איתנו על החוק הזה ואני מבין שהיא כבר עסקה בזה הרבה

מיכל מרים וולדיגר: כן

ישראל אייכלר: נשמע מה התובנה שלך ואולי גם תגדירי קצת את הדברים

מיכל מרים וולדיגר: אני הגשתי הצעת חוק נוספת שדייקה יותר

מיכל מרים וולדיגר:  אבל כמו שאמר כאן חברי וחברותיי, אנחנו נדייק עוד יותר את האירוע

מיכל מרים וולדיגר:  אני רוצה להודות לרביד, לנעמה, להלל ולנועה, לכל המאורסות שפגשתי במלחמה הנוכחית

מיכל מרים וולדיגר:  כל אחת היא עולם ומלואו, לכל אחת יש את הרגישות ואת הנושא שלה אבל מצאתי משהו שהוא מאוד שווה אצל כולנו - החיים שעמדו להן להשתנות ולא רק עמדו להשתנות אלא כבר השתנו בעצם כריתת הברית של האירוסין

מיכל מרים וולדיגר:  יש כאן את העניין של לשכור דירה, יש את העניין של לימודים, להסתמך על המשכורת שלו ועל המשכורת שלה

מיכל מרים וולדיגר:  ממש שינו את החיים כתוצאה מהאירוסין

מיכל מרים וולדיגר:  אני מבינה שאירוסין זה יותר מונח סוציולוגי מאשר מונח משפטי ועדיין תפקידנו כאן כן למצוא לו את המקום המשפטי כדי להכניס את הנשים היקרות האלה שהיקר להן מכל נלקח והן צריכות את הליווי הזה

מיכל מרים וולדיגר:  הן צריכות את המעטפת הזאת, הן צריכות את ההכרה הזאת שהן היו הכי קרובות לחלל וכרגע הן שקופות

מיכל מרים וולדיגר:  צריך באמת לתת להן את המענה

מיכל מרים וולדיגר:      אמרה כאן מירב ואני חייבת להתייחס ולומר אני חשבתי בהתחלה לתת להן כמו אלמנות אבל אז הבנו שזה אפילו יפגע בהן

מיכל מרים וולדיגר:  הרצון שלי בסוף הוא שהן תצאנה מהפוזיציה של מאורסות ותתחלנה להקים בית

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא עכשיו, זה לוקח זמן, אבל כן לבנות בית חדש חדש ולהקים חיים חדשים ומשפחה חדשה

מיכל מרים וולדיגר:  תמיד החור זה יישאר איתכן וילווה אתכן עד 120, אבל כן לתת להן את היכולת להיפתח ולעוף קדימה

מיכל מרים וולדיגר:  אני חוששת שחוק עם מעטפת גדולה מדיי, יהיה להן כאבן ריחיים על הצוואר ואת הדבר הזה אני לא רוצה

מיכל מרים וולדיגר:  כן מעטפת שתיתן להן לתקופת זמן מסוימת כאשר אתן צריכות את המעטפת כי לוקח זמן להחלים ולוקח זמן להתגבר על האבל ולהיכנס לחיים, ובתקופה הזאת אנחנו צריכים לדייק מה לתת להן ואיך לעטוף אותן כאשר מכאן ואילך בהחלט יוכלו להמשיך בכוחות עצמן את החיים שכל כך חשוב שתיכנסו אליהם

מיכל מרים וולדיגר:       תודה רבה לכולכם

נעמה דופלט: שלום

נעמה דופלט:  אני בת 22 מירושלים

נעמה דופלט:  לפני שנה וחודשיים פגשתי את כפיר

נעמה דופלט:  נפגשנו כמו ירושלמים בפגישה טבעית שבין חברים ומשם החברות שבינינו הלכה והתחזקה והאהבה רק התגברה עד שהחלטנו להקים את ביתנו שלנו ולהתחיל את חיינו המשותפים ביחד

נעמה דופלט:  החלטה זו לוותה בהתרגשות ובשמחה מצידנו ומצד כל הסובבים אותנו ורק חיכינו להתחיל לגור יחד ואת דרכנו המשותפת כזוג נשוי

נעמה דופלט:       התארסנו בתאריך 27 בספטמבר, י"ב בתשרי

נעמה דופלט:  מיד לאחר אירוסינו התחלנו בהכנות לחתונה

נעמה דופלט:  ההכנות כללו קביעת תאריך לחתונה, שכירת דירה בה נגור, אולם, שמלת כלה ועוד

נעמה דופלט:  בתאריך 6 באוקטובר משפחותינו נפגשו והעיסוק בחתונה הפך ליותר ויותר רציני

נעמה דופלט:      בתאריך 7 באוקטובר, חג שמחת תורה, יחד עם עוד רבים כפיר הוקפץ לדרום ללחימה ממושכת והגנה על יישובי הדרום

נעמה דופלט:  במשך שלושה שבועות נלחם והגן על היישובים ואימן את צוותי ללחימה בשטחי הכינוס עד לכניסה הקרקעית בה הוביל כפיר כ-מ"מ אחד את כל הפלוגה תוך כדי חתירה למגע ולחימה עזה במשך שלושה שבועות עד שנפל בגבורה בקרב ביום 15 בנובמבר, תוך כדי חיסול עשרות מחבלים והגנה על חייליו

נעמה דופלט:      במשך שהותו בשטחי הכינוס בדרום ירדתי לבקר אותו באופן חד פעמי ובאותה פגישה כפיר הצהיר כי ברגע שבו יצא הביתה לאפטר, אנחנו נתחתן

נעמה דופלט:       את ההודעה על נפילתו קיבלתי באופן שאינו רשמי מבני משפחתו אשר פעלו באופן אינסטנקטיבי ברגע שהבינו שאין מי שאחראי לספר לי על נפילתו

נעמה דופלט:  יש לציין כי ההודעה בצורה זו הייתה חסרת אחריות מטעמים רשמיים בהם לא יכלו לדעת את תגובתי והתגובה הייתה קיצונית ואף מסוכנת לחיי

נעמה דופלט:       עם קבלת ההודעה על נפילתו של כפיר בור נפער מתחתיי ועולמי התהפך

נעמה דופלט:  החלומות היפים של חתונה והמשכיות, חיים משותפים והאדם הקרוב ביותר לליבי, בשנייה נגמרו ושינו צורתם לעצבות והתמודדות קשה מנשוא

נעמה דופלט:  ההתמודדות מלווה אותי יום-יום בהבנה שיהיו לי חיים אחרים מאלה שיכלו להיות לי ומאלה שתכננו לנו

נעמה דופלט:  בנוסף, יש פערים בנושאים בהם כפיר היה כאן לתמיכה ועזר ועכשיו שאיננו עוד, אני נתקלת בהם ואין אותו שיתמוך

נעמה דופלט:  הדבר מתבטא בעזרה כספית בעבר בלימודים ובדירה וכן בתמיכה נפשית בה היה חבר הנפש שלי

נעמה דופלט:        קשיים אלה פוגשים אותי יום-יום ולא מקלים על ההתמודדות

נעמה דופלט:  אני רק חושבת לעצמי מה היה קורה אילו היה יוצא לאפטר והיינו מתחתנים והמצב היה שונה במהותו ולא הייתי צריכה לעמוד כאן היום ולבקש ולהילחם בפניכם על מעמדי כארוסתו

נעמה דופלט:       ברצוני לבקש שכשם שהיינו כנפש אחת, אשמח לעזרה שתוכל להינתן לי בזכות חוק זה, אשר תעזור לי מעט לקום על הרגליים ותחושת התמיכה של כפיר תורגש אפילו שאינו פיזית כאן

נעמה דופלט:  תודה רבה

רביד דמתי: שלום לכולם

רביד דמתי:  לארוס שלי קוראים אושרי בוצחק

רביד דמתי:  אושרי שירת כמפקד בסיירת נח"ל ונפל לפני כמעט חודש ושלושה שבועות

רביד דמתי:  אתם בטח שמעתם עליו כעל סרן אושרי משה בוצחק המפקד שנפל בגבורה בעת שנלחם על המדינה והגן עליה בגופו

רביד דמתי:  אבל אושרי בשבילי לנצח יישאר אוש

רביד דמתי:  קוראים לי רביד דמתי, אני גרה בקריית שמואל שבחיפה ובעוד שבוע אהיה בת 22

רביד דמתי:  הייתי במכינה קדם צבאית שנה וסיימתי שירות צבאי באוגוסט האחרון

רביד דמתי:  אושרי ואני כבר מעל חמש שנים ביחד

רביד דמתי:  התחלנו לצאת כשעוד הייתי בת 16 והוא בן 17

רביד דמתי:  היינו אמורים להתחתן בקיץ הקרוב

רביד דמתי:  מבחינתי לבוא לדבר כאן זה לדבר את המובן מאליו

רביד דמתי:  אושרי הוא כל חיי מהרגע שאני זוכרת את עצמי וכשאיבדתי אותו, איבדתי את עצמי

רביד דמתי:  בחמש שנים מספיקים לתכנן חיים שלמים יחד

רביד דמתי:  ראינו איך בהתחלה אנחנו גרים ליד ההורים כי הוא בצבא, החלטנו על ארבעה ילדים, היה לנו ברור שנעבור למושב בהמשך וכבר צחקנו על איזה אבא עם חולשה לבנות שלו הוא יהיה

רביד דמתי:       כאשר הבשורה הגיעה, החיים התפרקו לרסיסים

רביד דמתי:  החלומות שחלמנו יישארו לנצח בגדר חלום שאחלום לבד והחיים שתכננו כבר לא יקרו

רביד דמתי:  כשאיבדתי את אושרי, איבדתי איבר בגוף ועכשיו אני צריכה ללמוד לתפקד בלעדיו ויום זאת נראית משימה בלתי אפשרית

רביד דמתי:  מרגע ההודעה העולם שלי נעצר

רביד דמתי:  מבחינתי אני עוד ב-23 בדצמבר

רביד דמתי:  אושרי הוא לא רק אוסף זיכרונות וסיפורים אלא הוא כל העתיד שלי

רביד דמתי:  אני צריכה יום-יום להילחם להכיר את עצמי מחדש בלעדיו

רביד דמתי:  מאז כל יום מרגיש כמו שבוע וכל שבוע מרגיש כמו שנה

רביד דמתי:  אני צריכה לבנות חיים חדשים, שונים מאלה שתכננתי איתו ולהבין איך אני מצליחה להרים הראש מעל המים

רביד דמתי:  אני צריכה ללמוד לעשות דברים פשוטים ובסיסיים כמו לקום בבוקר מהמיטה ולמצוא כוחות ליום חדש

רביד דמתי:  אני כבר לא מכירה מה זה לתכנן ולא מסוגלת להסתכל מעבר לכאן ועכשיו

רביד דמתי:  אם עד עכשיו תכננתי לטוס לטיול הגדול, להתחיל לימודים באוקטובר הקרוב והשיא בהם היה להתחתן עם אהבת חיי, פתאום הכול נראה כל כך רחוק ולא אפשרי

רביד דמתי:       עם כל זה בסופו של יום אני בתחום האפור כי לא הספקנו להתחתן אבל לגמרי חיינו חיים מלאים ומשותפים יחד

רביד דמתי:  אז לא, לא הספקנו להתחתן ותחושת הפספוס הזאת תלווה אותי לנצח

רביד דמתי:  המעט שאתם יכולים לעשות זה להכיר בכאב שלי כי אם תשאלו אותי, אני אלמנה

רביד דמתי:      כנראה שמילים לא יצליחו להעביר עד הסוף את הכאב והאובדן ולא יצליחו להמחיש ולו בקצת את הימים שעברו, עוברים ועוד יעברו עלי אבל אני מקווה שהצלחתי קצת לספר על ההתמודדות הכול כך מורכבת הזאת שאני ועוד רבות חוות בימים אלה

רביד דמתי:      ברשותכם, אני אשמיע לסיום הקלטה שאושרי הקליט לי מתוך עזה:     "רבידי, זה אושרי, אני אוהב אותך

רביד דמתי:  אנחנו כאן, לא יודע מתי נצא

רביד דמתי:  אני יודע שאת חזקה, שאת מארגנת את החתונה

רביד דמתי:  כל מה שאת רוצה תעשי

רביד דמתי:  לא אכפת לי מה יהיה, העיקר שנתחתן

רביד דמתי:  זהו

רביד דמתי:  מתגעגע אליך, שומר עליך ואוהב אותך מלא"

רביד דמתי:      זה אושרו וזאת אני

רביד דמתי:  לא היה כאן ספק או שאלה אם נתחתן, לא מבחינתנו ולא מבחינת הסביבה שלנו

רביד דמתי:  הכול היה עניין של זמן

רביד דמתי:  הזוגיות שלנו היא הדבר הכי בטוח שהיה לי בחיים

רביד דמתי:  לא גרנו יחד כי בחברה שלנו זה לא מקובל אבל הכאב הוא אותו כאב גם אם הייתי עומדת כאן היום כאשתו

רביד דמתי:  תודה על ההקשבה

ישראל אייכלר: קשה לעבור מהצד האמוציונלי ששמענו כאן לצד המקצועי אבל אנחנו חייבים לעשות זאת

ישראל אייכלר:      נשמע את העמדה המקצועית של משרד הביטחון

ישראל אייכלר:  תאמרו לנו איך אנחנו מבצעים את הצעת החוק בצורה הטובה ביותר

עליזה לביא: ברשותך, אם אתה מוכן לבדוק מדוע לא הודיעו לארוסה

עליזה לביא:  עלה כאן משהו שהוא בניגוד לנוהל

ישראל אייכלר: תכף נדבר על זה אבל אני עדיין באירוע המרכזי

ריקי מורד: אני סגנית ראש אגף משפחות הנצחה ומורשת

ריקי מורד:  באמת קשה לדבר

ריקי מורד:  מאוד מאוד קשה לעבור מהצד האמוציונלי שהוא עצוב וכואב לצד המקצועי

ריקי מורד:  אני רוצה לפנות לנעמה ולרביד ולומר לכן שביטאתן באופן כל כך אוטנטי וכל כך כואב ועצוב

ריקי מורד:  כל מי שיושב סביב השולחן הזה מבין שמדובר בסוגייה עצובה וכואבת ומורכבת מאוד מאוד מאוד

ריקי מורד:  בכלל אין ספק שאובדן של חתן מיועד הוא טלטלה רגשית וכאוס, בטח בתקופה הראשונה, והוא באמת מחייב משאבים רגשיים רבים כדי להתמודד עם זה

ריקי מורד:  מכאן אני שולחת לכם קודם כל חיבוק, לפני שאנחנו בכלל מדברים

ריקי מורד:       משרד ביטחון מבקש מאוד להגיש סיוע לארוסות, בין אם דתיות ובין אם אזרחיות, ולקבע מעמד מיוחד בחוק לארוסות, מעמד שיאפשר גם להגיש טיפול רגשי

ריקי מורד:  דרך אגב, אני חייבת לציין - יושבת כאן תמר, שהיא יושבת ראש עמותת הותיר אחריו חבר

ריקי מורד: ה - שבנושא הרגשי משרד הביטחון במשך שנים רבות מאוד, לדעתי 25 שנים, מקפיד לתמוך בעמותה על מנת שהיא תוכל להגיש סיוע רגשי הכרחי מאוד, לא רק לארוסות אלא לכל בנות הזוג של החללים והוא עושה את זה בדבקות ובנאמנות כבר במשך 25 שנים

ריקי מורד:       מעמד הארוסה בהתאם לעמדת משרד הביטחון ראוי שייחקק בחוק על מנת שניתן יהיה להגיש סיוע רגשי וגם סיוע כלכלי

עליזה לביא: מה שאת אומרת עכשיו, זאת היסטוריה

ריקי מורד: אני יודעת

ריקי מורד:  חברת הכנסת לביא, גם אני ישבתי איתך בישיבות ההן אחרי צוק איתן

ריקי מורד:  כנראה ששינויים חברתיים מרחיקי לכת דורשים זמן

ישראל אייכלר: עכשיו הגיע הזמן

ריקי מורד: אנחנו מסכימים ואנחנו חושבים שהגיע הזמן

ריקי מורד:      על מנת שהמעמד שקבוע בחוק יוכל להעניק סיוע רגשי לתקופה שתיקבע וגם סיוע כלכלי, משרד הביטחון סבור שראוי שהסיוע הכלכלי יינתן באופן חד פעמי או תקופתי שיאפשר לארוסות גמישות כלכלית לעשות אפילו איזשהו שינוי בחיים שלהן ויוכל לסייע להן בהתמודדות

ריקי מורד:  זאת העמדה של משרד הביטחון

ישראל אייכלר: תודה רבה

אופיר כץ: אני רק רוצה לומר שאני מתנגד לעמדה הזאת

אופיר כץ:  זאת לא הכוונה של המחוקק ואנחנו נמשיך

אופיר כץ:  אנחנו מדברים על תגמול חודשי כפי שיש לידועות בציבור וכפי שיש לאלמנות

אופיר כץ:  מענק חד פעמי או דברים מהסוג הזה לא יהיו

נגה שילדהוז טאובר: אדוני, אם אפשר להבהיר

נגה שילדהוז טאובר:  אני היועצת המשפטית של אגף משפחות במשרד הביטחון

נגה שילדהוז טאובר:  הכוונה היא לא לאיזשהו סיוע שהוא זניח כלכלית

נגה שילדהוז טאובר:  הכוונה היא – ואמרה חברת הכנסת וולדיגר וגם רביד אמרה זאת – שהבנות צריכות להרים את הראש מעל המים

נגה שילדהוז טאובר:  צריך לאפשר להן כנפיים כדי לעוף

נגה שילדהוז טאובר:  אנחנו סבורים שדווקא קבלת סיוע שהוא סיוע נכבד עם הכרתה כארוסה, יאפשר לה הרבה יותר גמישות בשינוי נתיב וחזרה לחיים

נגה שילדהוז טאובר:  זו נקודה למחשבה

אופיר כץ: אני סבור שזה לא נכון לעשות את זה כך כי ברגע שהארוס נופל, מקבלים איזשהו מענק על כך שהוא נפל, אני חושב שיש גם את המשפחה שלו שעומדת מאחוריו וגם לה קשה

אופיר כץ:  כאילו אנחנו נותנים כאן איזה מענק על הנפילה

אופיר כץ:  זה משהו שבעיניי לא נתפס ואני מתנגד לו

אופיר כץ:  אנחנו נלך לפי מה שקיים היום בחוק לגבי אלמנות וידועות בציבור

נגה שילדהוז טאובר: אני רק מציעה לחשוב

נגה שילדהוז טאובר:  יש כאן איזשהו איזון

אופיר כץ: לא, זה לא איזון

ישראל אייכלר: נעבור לביטוח הלאומי שאמון על הביצוע של הדברים האלה

שרית דמרי: כידוע הביטוח הלאומי בודק את המעמד של ידועים בציבור בשלל נסיבות

שרית דמרי:  זה יכול להיות בנסיבות לצערנו מאוד טרגיות כמו מותו של הארוס או של החתן המיועד, אבל זה יכול להיות גם בנסיבות שאנשים בחיי היום יום מבקשים להכיר בהם ידועים בציבור ויש בביטוח הלאומי למעלה מ-26,000 אנשים ובני משפחה שמבקשים זאת והבדיקות שלנו נעשות באופן מאוד רחב תוך מבחנים שבפסיקה כיוונו אותנו אליהם

שרית דמרי:  הממד הוא גם סובייקטיבי וגם אובייקטיבי

שרית דמרי:  אני חייבת לומר שבאירועי חרבות ברזל הבחינה שנעשתה על ידי הביטוח הלאומי נעשתה מאוד ברגישות ולעתים במטרה לנסות להקל מאוד על בני משפחה ועל בנות הזוג כדי להכיר בהן במעמד ידועות בציבור ולתת להן את כל המענה שניתן לתת

שרית דמרי:      כפי שציינו אנחנו באמת מקבלים את הצורך לתת מענה לארוסות

שרית דמרי:  התיקון כמובן ייעשה בחוק משפחות חיילים אבל הוא משפיע והוא יהיה זהה גם לזכויות של נפגעי פעולות איבה

שרית דמרי:  רצינו לדייק - ושוחחנו בקצרה על כך – שאולי צריך לתת נקודות ומבחנים מדויקים כדי שמי שבאמת עונה להגדרת ידועה בציבור לא תיפגע

שרית דמרי:  כלומר, היא כן תהיה זכאית לכל המערך שניתן ויהיו דברים ברורים גם מבחינתנו

עליזה לביא: הידועה בציבור היום מקבלת

שרית דמרי: נכון אבל אנחנו לא רוצים שתהיה נזילות שתעבור ממצב של ידועה בציבור והיא תהפוך להיות במעמד של ארוסה שמקבלת קצת פחות

שרית דמרי:  לכן חשובות לנו שהנקודות יהיו מדויקות כדי שכן עדיין תהיה לנו האפשרות להכיר במי שראוי ונכון להכיר כידועה בציבור והיא מקבלת את המערך המדויק

שרית דמרי:  מבחינתנו זו החשיבות שבהגדרות מאוד מאוד ברורות

אופיר כץ: ידועות בציבור הן אם הם גרו ביחד

שרית דמרי:  ידועות בציבור, יש לנו מבחנים

עליזה לביא: אף אחד לא תרצה להיות מאורסת אם היא יכולה להיות ידועה בציבור

אופיר כץ: היא חוששת שהם ייפלו לשם

שרית דמרי: אנחנו חוששים שהן ייפלו ממעמד ידועות בציבור למעמד ארוסות

שרית דמרי:  לכן חשוב לחדד ולייצר כללים מאוד מדויקים

אופיר כץ: נשמח לקבל הצעה

אופיר כץ:  אחרי שנדייק את ההגדרות, נעשה את זה כך שבאמת הן לא ייפגעו

ערן יוסף: אני אשמח להתייחס

ערן יוסף:  סגן היועץ המשפטי במשרד הביטחון

ישראל אייכלר: סגן היועץ המשפטי? למה מגיעים לכאן רק סגנים? לא שזה פחות חשוב לי

ישראל אייכלר:  מבחינתי אתה יכול להיות היועץ המשפטי עצמו אבל נראה לי שמשרדי ממשלה כשבאים לדיון כל כך חשוב, אני חושב שצריך להביא את הרמה הכי גבוהה

ישראל אייכלר:  כמובן בגלל המצב של המלחמה אנחנו לא יכולים להעסיק את שר הביטחון

ישראל אייכלר:  לדיון הזה אני מכתיר אותך כיועץ המשפטי של משרד הביטחון

ערן יוסף: נקווה שזה זמני

ערן יוסף:  אני רוצה לומר מילה לנושא של ידועות בציבור לעומת ארוסות כדי להבין על מה אנחנו מדברים כי לא בטוח שכולם מבינים את הניואנסים

ערן יוסף:  המונח ידועה בציבור מלכתחילה בא להתמודד עם סוג אוכלוסייה שמבקש לא להינשא כדין תורה או כדין המדינה

ערן יוסף:  אנשים שחיים ביחד כנשואים אבל הם לא נשואים

ערן יוסף:  לכן המונח ידועים בציבור הוא מונח שהוא לא קבוע, אין לו הגדרות מפורשות בחוק אבל נקבעו לו בפסיקה מבחני הכרה שהם מה שנקרא מירב הזיקות

ערן יוסף:  זה לא משהו אחד שצריך להתקיים אבל מדובר על יחסי אישות, על משק בית משותף ועל תנאים נוספים

ערן יוסף:  בחוק המשפחות באופן ספציפי נוסף על התנאים האלה תנאי נוסף

ערן יוסף:  זאת אומרת, צריכים להיות ידועים בציבור ומתגוררים ביחד

ערן יוסף:  זה תנאי מחמיר ורק מי שעומד בהגדרה הזו, מבחינתנו הוא בן זוג כהגדרת החוק ומכאן במקרה של פטירה מוכרת האישה כאלמנה

ערן יוסף:      מה שמוצע כאן זה אירוע אחר

ערן יוסף:  אנחנו מדברים על בני זוג שהם לא נכנסים להגדרת ידועים בציבור כי אחרת לא היינו כאן

ערן יוסף:  הם מקבלים זכויות מלאות

ערן יוסף:  בין משום שלא גרו ביחד מהאוכלוסייה הדתית לאומית או אוכלוסיות אחרות, ובין משום שלא עונים להגדרות אחרות שנקבעו

ישראל אייכלר: אתה רק ממחיש את החשיבות והנחיצות של ההצעה של חבר הכנסת אופיר כץ

ישראל אייכלר:  יש כאן אפליה מאוד מאוד בוטה

עליזה לביא: אדוני, זה לא רק זה

עליזה לביא:  מדינת ישראל שהיא מדינה יהודית ודמוקרטית דורשת שני כללים שעומדים בניגוד ליהדות

עליזה לביא:  זאת כנסת ישראל, אדוני

מיכל מרים וולדיגר: לכן יש כאן אפליה

ישראל אייכלר: לכן אני מבקש להתמקד בנושא בון אנחנו דנים

ערן יוסף: רק להשלים את המשפט כי אני חושב שהמילה אפליה כאן היא לא נכונה

ערן יוסף:  יש כאן הבחנה בין מצבים שונים

עליזה לביא: נכון

עליזה לביא:  אנחנו יודעים

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים עכשיו על הארוסות

ישראל אייכלר:  אם אתה יכול להגדיר לנו, לעזור לנו ולומר לנו איך אתם מבצעים את הרצון של המחוקק לסייע לארוסות

ערן יוסף: רציתי לומר שההצעה הזו בכוונה, גם מה שכתוב בהצעת החוק וגם ההערות שלנו, מתייחסת להגדרה שהיא מקלה

ערן יוסף:  היא לא דורשת דרישות של ידועים בציבור, אנחנו יודעים שזו אוכלוסייה אחרת אבל גם המעמד הוא שונה

ערן יוסף:  לא מדובר בהכרה כאלמנה לכל החיים אלא במתן מעמד מיוחד ובזכויות מסוימות שעל זה נדבר

ישראל אייכלר: איך אתם עושים את זה?     

ערן יוסף: כיום אנחנו לא עושים את זה

ישראל אייכלר: איך אתם רוצים לעשות את החקיקה הזאת כדי שהנושא יהיה מוגדר וברור?     

ערן יוסף: ההצעה שאנחנו ביקשנו לקדם מדברת על רישום לנישואין

ערן יוסף:  מבחינתנו זה הנתון הכי משמעותי שמלמד על כוונה ברורה לנישואין שעדיין לא התממשה

ערן יוסף:  ראינו בהצעה שהיועצת המשפטית של הוועדה פרסמה

ישראל אייכלר: יש בעיה טכנית עם רישום נישואין כי יש הרבה אנשים שנרשמים ממש לפני החתונה כשהם מאורסים לפני כן

ישראל אייכלר:  זה לבד לא יכול להיות

ערן יוסף: ראינו את חמשת הדברים וחלקם נראים לנו טובים וחלקם צריכים עוד איזשהו עיבוד

ערן יוסף:  אני לא בטוח שאנחנו ערוכים היום לתת מענה מדויק לכל אחד מהם אבל זה דיון ראשון

ישראל אייכלר: זה לא חייב להיות בשעה הזאת

ישראל אייכלר:  אני רוצה שאתה, היועץ המשפטי של משרד הביטחון, תשב עם היועצת המשפטית לוועדה ועם יועצים משפטיים של הביטוח הלאומי ותגבשו דברים ברורים אותם תביאו לנו לשולחן

אופיר כץ: אנחנו העלינו מספר דברים

אופיר כץ:  זה לא אומר שמה שהעלינו זאת ישיבה פנימית שהייתה והתחלנו לחשוב מה כן

אופיר כץ:  רק לרשום ברבנות, ברור שזה לא כי אז 90 אחוזים יצאו מהחוק

אופיר כץ:  היום כל הצעת נישואין, רואים את זה בפייסבוק וברשתות החברתיות

אופיר כץ:  אני חושב שברגע שהוא קונה טבעת ומציע לה נישואין וזה מתועד בפייסבוק בתאריך לפני כן, אני חושב שזה משהו שיכול לעמוד בפני עצמו

אופיר כץ:  שוב, זה רעיון אחד מתוך חמישה דברים

מירב כהן: כתבנו חמישה דברים שהם רישום לנישואין אם הגישו בקשה, פרסום על הצעת נישואין לצורך העניין ברשתות, קבעו מועד ומקום לחתונה ועשו הסכם, התקשרו בהסכם לרכישת דירה לאחר מכן, ערכו בכתב זיכרון דברים על הכוונה להינשא מה שלדעתי זה יותר נדיר

מירב כהן:  אלה חמשת הדברים שניסחנו

מירב כהן:  אפשר אולי לדייק את זה

אופיר כץ: נשמח לשמוע אם יש עוד רעיונות כדי לחדד את זה אבל רבנות בפני עצמה, זה משהו שלא יעמוד

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית שלנו אומרת לי לשאול אותך כי אתה צריך להשיב לנו בצורה מוסמכת איך זה עובד אצל הדרוזים

ישראל אייכלר:  הזכירה חברת הכנסת לביא שזה קיים אצל הדרוזים

ערן יוסף: אצל הדרוזים העניין ההלכתי הוא שונה

ערן יוסף:  יש מעמד שנקרא אקד שמבחינה הלכתית דתית דרוזית, מעמד שדומה לנישואין

ערן יוסף:  אדם שעבר את תהליך ה-אקד הזה, אם הוא רוצה לבטל אותו, הוא צריך לעבור גירושין בפני בית הדין הדרוזי

ערן יוסף:  הליך הנישואין מחולק לשניים אבל כבר אחרי החלק הראשון יש מחויבות דתית הלכתית משפטית לכל דבר

קריאה: הם רשומים במשרד הפנים

ערן יוסף: גם מבחינת משרד הפנים הם רשומים כנשואים ושם השאלה בכלל לא מתעוררת

ערן יוסף:  זה שונה מאוד מאשר ביהדות כשטקס האירוסין בו מדובר, אין לו משמעות הלכתית דתית אלא הוא יותר אירוע חברתי ולכן יותר קשה לנו להתמודד איתו

ישראל אייכלר: אצל הדרוזים רק טקס דתי נחשב כאירוסין?     

עליזה לביא: אדוני, זה הרבה יותר מורכב

עליזה לביא:  למדתי את הנושא לעומק

עליזה לביא:  זה הסכם שקיים בין העדה הדרוזית למשרד הביטחון

עליזה לביא:  אם אדוני רוצה, אפשר להביא מומחים בעניין הזה

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  אני רוצה לקבל העתק של זה עבור היועצים המשפטיים שלנו כדי שיוכלו ללמוד משם מה אפשר לעשות

עליזה לביא: אני אומרת שיש כאן הסכם וחלילה אנחנו לא רוצים לצאת נגדו

ישראל אייכלר: לא נגד

ישראל אייכלר:  בעד אבל להעתיק את זה גם אלינו

ישראל אייכלר:  כל מה ששונה, צריך לעשות קריטריונים נוספים

ישראל אייכלר:  כל מה שדומה, אפשר לקחת ולהדביק

תמר אשל: אני יושבת-ראש ארגון אלמנות ויתומי צה"ל וכל כוחות הביטחון

תמר אשל:  אני אלמנת מלחמת יום כיפור

תמר אשל:  אני ממש מבינה

תמר אשל:  יש לנו כל כך הרבה חוקים שצריך לתקן אותם, חוקים שבאמת נכתבו בשנת 1950 ולא מתאימים להיום

תמר אשל:  היום יש לנו חיים אחרים

תמר אשל:       אני רוצה להודות לכבוד היושב-ראש, לחבר הכנסת אופיר כץ, לחברת הכנסת מירב כהן ולחברת הכנסת מיכל וולדיגר על כך שבאמת חשבתם והגיתם את הרעיון הזה לשנות את החוק הזה

תמר אשל:  אירוסין זו הצהרה מסוימת בפני קהל מסוים

תמר אשל:  לא כולם עושים אירוסין

תמר אשל:  יש כאלה שלא יכולות לפי המנהגים שלהן לחיות ביחד, להקים משק בית משותף, ואצלן הן מצהירות שהן יתחתנו בזמן מסוים

תמר אשל:  אירוסין זה מפגש של ההורים, זאת הצהרה לקהילה שלהם

תמר אשל:  אני חושבת שזה מראה על רצינות, על מעמד רציני של עוד מעט תהיה חתונה אפילו כאשר עדיין אין מועד

תמר אשל:  זאת הצהרה

תמר אשל:  אני בהחלט בעד להכיר בהם

ישראל אייכלר: במקרים רבים המועד תלוי במנהל העולם

תמר אשל: נכון

עליזה לביא: או במפקד בצבא

תמר אשל: לפעמים זה תלוי בהרבה מאוד דברים מסביב, אבל לפעמים זה עוד חודש והם לא הספיקו

תמר אשל:  שמענו כאן דוגמאות

תמר אשל:  אני חושבת שזה באמת קהל שצריך להכיר בו והיום הן מופלות לרעה לעומת החברות שגרות עם בני הזוג שלהן, מנהלות משק בית משותף ומקבלות את כל הזכויות והן לא יכולות

תמר אשל:  לדעתי הן מופלות לרעה

תמר אשל:      אני חושבת שמה שאמר קודם חבר הכנסת אופיר כץ, אני מסכימה איתך

תמר אשל:  אני חושבת שזה באמת נכון

תמר אשל:  אני מחבקת אתכן, אתן הצגתן את זה ואני רעדתי כשאתן דיברתן

תמר אשל:  אני מבינה מאוד מאוד טוב

תמר אשל:  אני אלמנת צה"ל ואני מבינה למה אתן מתכוונות

תמר אשל:  אני באמת איתן

תמר אשל:  הן לא רבות ולטעמי הן מופלות לרעה

תמר אשל:  אני ממש בעד להכיר בהן

תמר אשל:  אני לא נכנסת לפרטים אבל באופן כללי אני חושבת שבאמת צריך להכיר בהן

עדי פרנקפורטר: רפרנטית ביטחון, אגף התקציבים, משרד האוצר

עדי פרנקפורטר:  אנחנו מכירים בצורך כפי שאמרו שאר המשרדים אמרו לפנינו גם מתחברים למשרד הביטחון ולצורך שיש לנו בהערות בנושא של הקריטריונים ובנושא של התגמולים החודשיים כמו שנאמר קודם לכן

עדי פרנקפורטר:  אנחנו נשמח להמשיך ולקיים שיח בנושא

עדי פרנקפורטר:       כמובן שיש עלות תקציבית משמעותית להצעת החוק וגם זה נושא שצריך לדון בו

ישראל אייכלר: זאת תשובה פורמלית?     

מיכל מרים וולדיגר: את מדברת על עלות תקציבית

מיכל מרים וולדיגר:  מהי העלות התקציבית?     

עדי פרנקפורטר: זה יכול להשתנות בהתאם לקריטריונים

עדי פרנקפורטר:  כרגע הקריטריונים יחסית הם נזילים

עדי פרנקפורטר:  בהתאם לקריטריונים נדע את המחיר

עדי פרנקפורטר:  אנחנו מתמחרים גם את נפגעי פעולות איבה כי זה תיקון מקביל שהוועדה רוצה לקדם

מיכל מרים וולדיגר: עדיין

מיכל מרים וולדיגר:  מה הטווח?     

עדי פרנקפורטר: זה יכול להגיע למאות מיליוני שקלים

קריאה: אין סיכוי

מיכל מרים וולדיגר: איך הגעת לזה? זאת אמירה בעלמא

אריאל הבר: זה תמחור שלוקח בחשבון קריטריונים שעדיין לא ידענו כי כפי שנאמר זה הדיון הראשון

אריאל הבר:  אני מציע שנתקדם עם הדיון ונבין מה הקריטריונים, לאן זה הולך ואז נוכל לתת אומדן

ישראל אייכלר: אבל לומר מאות מיליוני שקלים?      

אופיר כץ: הקריטריונים, בסדר, נחדד ונעשה את זה, אבל זה לא ישנה

אופיר כץ:  זה לא משנה איך יהיו הקריטריונים, אנחנו נדייק את זה ונעשה את זה

אופיר כץ:  בסוף הקבוצה היא הארוסות

מיכל מרים וולדיגר: היום יש לנו כ-15

מיכל מרים וולדיגר:  ברוך השם שלא יהיו בכלל, אבל בשנה רגילה זו קבוצה מאוד קבוצה ומצומצמת

מיכל מרים וולדיגר:  אני אומרת לך שבאירועי אוקטובר, עכשיו שיש לנו מלחמה, אם אני לא טועה הגענו ל-15

מיכל מרים וולדיגר:  אולי 20

עדי פרנקפורטר: אם אלה המספרים, באמת התמחור הרבה יותר נמוך

מיכל מרים וולדיגר: לפי מה קבעת עשרות מיליונים?     

אריאל הבר: השאלה היא גם לפי מה קבעתם את ה-15

אריאל הבר:  הרי אין קריטריונים ואיך אפשר לומר שמדובר ב-15?      

מיכל מרים וולדיגר: לי מאוד ברור למי אני מתכוונת

מיכל מרים וולדיגר:  מי שיש לה טבעת על האצבע

מיכל מרים וולדיגר:  הקריטריונים ברורים לי

אריאל הבר: אני מציע שנדבר על הקריטריונים ואז נבין בכמה מדובר

אריאל הבר:  לא צריך להיבהל מהמספר

אריאל הבר:  השאלה גם אם בסוף מדובר בתגמול חודשי עליו דיברנו קודם

אופיר כץ: מדובר בתגמול חודשי

אריאל הבר: אם מדובר בתגמול חודשי, מדובר במאות אלפי שקלים בשנה

אריאל הבר:  זאת אומרת, העלות התקציבית בסך מאות מיליונים לא מופרכת

אופיר כץ: היא לא מופרכת?     

אריאל הבר: אני לא בטוח

אריאל הבר:  זה תלוי בקריטריונים

אריאל הבר:  בוא נדבר על הקריטריונים ואז נוכל להסכים על המספר

ישראל אייכלר: אם חברת הכנסת וולדיגר אומרת 15-20, ונניח שתמצאו שמדובר ביותר, עדיין לדבר על מאות מיליוני שקלים? זאת ועדה רצינית בכנסת ואתם האוצר

אריאל הבר: שוב, אנחנו אומרים שזה הדיון הראשון

אריאל הבר:  הקריטריונים לא ברורים לנו

אריאל הבר:  או לי לכם הם ברורים אבל לא לנו

אריאל הבר:  ברגע שהם יהיו ברורים, נוכל לדעת

אופיר כץ: הכוונה היא מאוד ברורה

אופיר כץ:  היא לא תשנה הרבה את המספרים

מיכל מרים וולדיגר: בוא נניח שמה שמקבלת אלמנה, כמובן שהיא צריכה להראות אם הם שכרו דירה או לא, למשך חמש שנים

מיכל מרים וולדיגר:  יש לכם טווח מסוים

מיכל מרים וולדיגר:  אתה יודע יותר טוב מאיתנו מה בדיוק היא מקבלת

מיכל מרים וולדיגר:  הרי ככל שידוע לי, ותמי תתקן אותי, זאת די חליפה אישית

מיכל מרים וולדיגר:  לא כולן מקבלות בדיוק את אותו דבר

מיכל מרים וולדיגר:  יש את העניין של מענק או תשלום חודשי ויש את כל מה שמסביב

מיכל מרים וולדיגר:  אתה יודע לתת לנו את ההערכה כמה זה

אריאל הבר: זה מה שנעשה

אריאל הבר:  ברגע שהקריטריונים יהיו יותר סגורים ואנחנו נבין אותם יותר, זה מה שנעשה

אריאל הבר:  כרגע הם לא ברורים לנו

אופיר כץ: מה עלות אלמנה בשנה?     

עדי פרנקפורטר: זה תלוי גם באחוזי מימוש של ההטבות האחרות שיש

אופיר כץ: כאן למשל יש הרבה דברים שקיימים אצל אלמנה והם לא רלוונטיים לארוסות

עדי פרנקפורטר: נכון אבל שם זה גם תלוי באחוזי המימוש וזה משהו שאגף שיקום משפחות אולי יודע לומר באופן יותר מדויק

אורן איילון: אנחנו מעריכים עלות של אלמנה בסדר גודל של 150,000 שקלים לשנה

אופיר כץ: אין סיכוי שאלה מאות מיליוני שקלים

ישראל אייכלר: כאן מדובר בארוסה שלפי החוק שאופיר כץ היא לא תקבל את כל ההטבות שיש לאלמנה

אופיר כץ: אולי חצי

ישראל אייכלר: הוא מדבר על כחצי

ישראל אייכלר:  לפי תחשיב שלך, מה הסכום בו מדובר בשנה?         

אופיר כץ: 150,000 כפול 20 - שלושה מיליון שקלים

אורן איילון: אם מדובר בשנה אחת בסכומים האלה, זה נכון

מיכל מרים וולדיגר: לא צריך להגיד מאות מיליוני שקלים

אריאל הבר: אמרנו שזה יכול להגיע למאות מיליוני שקלים

מיכל מרים וולדיגר: הארוסה לא תקבל כמו האלמנה

ישראל אייכלר: אני לא רוצה לפגוע באיש מקצועי כי אני לא למדתי כלכלה ולא את כל מה שאתם למדתם אבל לפי מה שאני שומע מאופיר כץ, הוא עשה כאן חשבון עם מחשבון ואם מדובר ב-20 ארוסות, הסכום עליו מדברים כאן הוא 3 מיליון שקלים

ישראל אייכלר:  אם נכפיל את זה ב-40 ארוסות - - -     

אופיר כץ: תכפיל ב-100 – זה 15 מיליון שקלים

מיכל מרים וולדיגר: ונתנו את כל מה שמקבלת אלמנה וזה שאנחנו לא מדברים על כל מה שאלמנה מקבלת אלא על פחות

אריאל הבר: את המספרים אנחנו לא מכירים

אריאל הבר:  אתם אמרתם אותם

מיכל מרים וולדיגר: שאלתי אתכם למה אתם אומרים מאות מילוני שקלים

אופיר כץ: אמרת שאתה לא מכיר את המספרים והפנית אותנו לגורם המקצועי שמכיר את המספרים

אופיר כץ:  הוא אמר שזה 150,000 שקלים

אופיר כץ:  אני אפילו לא הורדתי כי יש דברים שנוריד

אופיר כץ:  הלכתי לפי 150,000 לשנה

אופיר כץ:  על 100 נשים, הסכום הוא 15 מיליון שקלים

עדי פרנקפורטר: העלות התקציבית היא לשנה

מיכל מרים וולדיגר: תכפיל בחמש

מיכל מרים וולדיגר:  3 מיליון כפול 5 שנים – 15 מיליון שקלים

מיכל מרים וולדיגר:  אלה לא מאות מיליוני שקלים

אריאל הבר: ההצעה שלנו היא שנדייק יותר את הקריטריונים ואז נוכל גם להסכים על המספר

אריאל הבר:  נבין האם מדובר ב-15 או ב-150 או ב-1,000

אופיר כץ: אתה מבין שהמספר יכול רק לרדת

אופיר כץ:  הלכנו לפי אלמנה אבל המספר ירד

מיכל מרים וולדיגר: ואני מקווה שהמספר יהיה אפס בעזרת השם ולא יצטרפו חדשות

ישראל אייכלר: לפי מה שהבנו כאן עכשיו, אופיר, אתה יכול להעלות קצת את הסכומים שאתה רוצה לתת

אופיר כץ: אני גם לא צריך 50 אם תהיה התנגדות של האוצר כי זאת לא הצעה תקציבית

רותי פרמינגר: אני יושבת ראש ועדת חקיקה של ארגון נכי ונכות פעולות איבה וחברת הארגון

רותי פרמינגר:  אני קודם כל רוצה לומר שאני מברכת את אופיר כץ ואת חברי הכנסת הנוספים וגם אותך עליזה

רותי פרמינגר:  להביא את זה היום לכנסת, אני חושבת שבימים של הרבה חושך, זאת נקודה של אור שנותנת לכולנו להרגיש קצת יותר טוב שיהיה מענה לכן

רותי פרמינגר:      אדוני היושב-ראש, אתה צודק, אחרי שהאוצר אמר את מה שאמר, אני די הופתעתי כי בימים האחרונים אתם מתגלים כעושים דברים בנפש חפצה והטענה שלכם עכשיו על הברקסים לפני שאתם שומעים את כל הנתונים, לדעתי חבל שזה כך

רותי פרמינגר:  אני רוצה לומר שאנחנו ארגון נפגעי פעולות איבה שבתוכו קיימות גם המשפחות השכולות, האלמנות והיתומים, אנחנו מברכים על ההצעה

רותי פרמינגר:  נכון שצריך עוד ליטושים אבל רוח ההצעה היא מאוד מאוד נכונה ואנחנו מקווים שבאמת במהרה אתם תסיימו את החקיקה ואנחנו נוכל להיות אנשי בשורה לאנשים

רותי פרמינגר:  תודה רבה

תמר חיימוביץ' ריכטר: שלום לכולם

תמר חיימוביץ' ריכטר:  לפני 25 שנים אמי פיליס ואני ייסדנו את עמותת הותיר אחריו חבר

תמר חיימוביץ' ריכטר: ה

מיכל מרים וולדיגר: 	כל הכבוד לך

תמר חיימוביץ' ריכטר: מאז ועד היום אני משמשת כיושבת-ראש שלה בהתנדבות

תמר חיימוביץ' ריכטר:  העמותה קמה מתוך האובדן שחווינו כמשפחה כאשר סגן אבי בוק הי"ד נפל בלבנון בשנת 1997

תמר חיימוביץ' ריכטר:  מסיבת האירוסין של אבי ואחותי מיכל הייתה צריכה להתקיים באותו שבוע שישבנו עליו שבעה

תמר חיימוביץ' ריכטר:  הם לא הספיקו להתארס

תמר חיימוביץ' ריכטר:  העמותה מלווה את בנות ובני הזוג מרגע נפילת אהובם ומעניקה להם מעטפת טיפולית ושיקומית תומכת ומותאמת המסייעת להם בדרכם הארוכה והקשה להתמודדות עם האובדן שפקד אותם במטרה כי יוכלו בבוא הזמן לבנות חיים חדשים ומאושרים בצד האבל ולא בצילו

תמר חיימוביץ' ריכטר:       מאז הקמת העמותה היא זוכה לשיתוף פעולה מלא של מערך הנפגעים בצה"ל ושל אגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון וכאן המקום להגיד להם תודה

תמר חיימוביץ' ריכטר:       עם השנים הוכרה העמותה על ידי משרד הביטחון גם כארגון יציג

תמר חיימוביץ' ריכטר:  ב-25 שנות פעילות העמותה טיפלנו בכ-500 בנות ובני זוג שאיבדו את אהוביהם במהלך שירותם הצבאי

תמר חיימוביץ' ריכטר:  חשוב לומר שאנחנו לא מטפלים רק בחברות אלא אנחנו מטפלים גם בחברים וגם בבני זוג מאותו מין

תמר חיימוביץ' ריכטר:      מאז ה-7 באוקטובר הצטרפו לצערנו עוד 247 בנות ובני זוג שכולים חדשים למשפחה שלנו

תמר חיימוביץ' ריכטר:  לצערנו העמוק בכל יום שעובר המספרים רק גדלים

תמר חיימוביץ' ריכטר:       הצעת החוק העומדת בפני הוועדה היא צעד בכיוון הנכון

תמר חיימוביץ' ריכטר:  היא מנסה לפתור את הבעיה האקוטית של הארוסות הדתיות, בעיה שחייבת להיפתר אבל לטעמנו הצעת החוק הזאת עושה את זה בדרך שמפלה את הארוסות הדתיות ואת החלל עצמו על רקע אמונתם הדתית שאינה מאפשרת להם מגורים משותפים לפני החתונה

תמר חיימוביץ' ריכטר:  לזה אסור לתת יד

תמר חיימוביץ' ריכטר:  כל עוד חברות שכולות חילוניות המוכרות כידועות בציבור מושוות לאלמנות לכל דבר ועניין וללא מגבלת זמן, וזה המצב היום, לא יתכן להפלות את הארוסות הדתיות

תמר חיימוביץ' ריכטר:  ארוסה שעומדת בקריטריונים שייקבעו – אגב, בתיאום איתנו כארגון יציג – לדעתנו חייבת להיות מוכרת לכל דבר ועניין וללא מגבלת זמן, בדיוק כמו אחותה החילונית שחיה עם החלל טרם מותו

תמר חיימוביץ' ריכטר:  לאלו כמו לאלו כוונה ברורה ומיידית לקיום חיים משותפים ומעשים המעידים על כך

תמר חיימוביץ' ריכטר:  לצערי הצעת החוק גם פוגעת קשות בארוסות הבודדות שהיו לאורך השנים ולפני ה-7 באוקטובר ומשאירה אותן עם העוול הנורא שנגרם להן לאורך השנים

תמר חיימוביץ' ריכטר:  את העוול הזה גם צריך לתקן היום ולהכניס גם אותן לגדר החוק מהיום והלאה

תמר חיימוביץ' ריכטר:       לפני שאסיים אני רוצה לנצל את הבמה הזאת ולבקש בשמם של כל בנות ובני הזוג השכולים ובשמם של החללים שבנות ובני הזוג שלהם היו כל עולמם בעת נפילתם לעשות איתם צדק, ללא קשר לנושא הארוסות ובנוסף אליו

תמר חיימוביץ' ריכטר:  הגיעה העת שמדינת ישראל תכיר באופן ברור וחד משמעי ורשמי בכך שכל בנות ובני הזוג השכולים של חללי צה"ל הם חלק בלתי נפרד ממשפחת השכול

תמר חיימוביץ' ריכטר:  אני לא מדברת על הכרה כספית ומתן הטבות כלכליות, חוץ מאשר לארוסות

תמר חיימוביץ' ריכטר:  אני מדברת על הכרה ערכית לבנות ובני הזוג שתעניק להם באופן רשמי וברור את מקומם הראוי במשפחת השכול

תמר חיימוביץ' ריכטר:  תודה רבה

אופיר כץ: למה נקודת ההנחה היא שכל ארוסה היא דתית? אני חילוני ועשינו מסיבת אירוסין

אופיר כץ:  אירוסין יש גם בקרב החילוניים

תמר חיימוביץ' ריכטר: אני אסביר למה

תמר חיימוביץ' ריכטר:  זאת שאלה מעולה

תמר חיימוביץ' ריכטר:  העוול בולט מאוד מאוד לגבי הארוסות הדתיות אבל אתה צודק

תמר חיימוביץ' ריכטר:  יש גם בנות חילוניות שהן ארוסות ויעמדו בקריטריונים של החוק וגם בהן צריך להכיר

תמר חיימוביץ' ריכטר:  הטענה שלנו כעמותה היא שברגע שיש אירוסין ויש כוונה מודעת ונחרצת לחיים משותפים – ואגב, אחותי לדוגמה עד היום אני משוכנעת שהיא לא צריכה להיות מוכרת כאלמנה למרות שבאמת ימים ספורים הבדילו בין מסיבת האירוסין שלהם לבין זה שאבי נהרג

תמר חיימוביץ' ריכטר:  היא לא הייתה צריכה להיות מוכרת כאלמנה אבל אם כבר הייתה שמלה, כבר היה רישום ברבנות, כבר היה אולם וכבר נשלחו הזמנות, אין הבדל בינה לבין בחורה חילונית שגרה עם החבר שלה ואולי אפילו לא תכננה להתחתן איתו ורק גרה איתו

תמר חיימוביץ' ריכטר:  אני חושבת שהניסיון ליצור מעמד ביניים כזה ולהגיד שהארוסות הן פחות מהידועות בציבור, אני לא מדברת על אלו שלא התכוונו להתחתן, שבכוונה לא התכוונו להתחתן - - -     

אופיר כץ: אבל ידועות בציבור הן לא בוגרות יותר?     

תמר חיימוביץ' ריכטר: לא

מיכל מרים וולדיגר: זה לכל האורך

מיכל מרים וולדיגר:  הבעיה היא שזה רצף מאוד מאוד ארוך

מיכל מרים וולדיגר:  יש כאלה שהן חברות וגרות ביחד ומנהלות משק בית משותף אבל אין להם ילדים ויש כאלה שכבר 20 שנים ביחד עם ארבעה ילדים

ישראל אייכלר: אני לא פותח עכשיו את הדיון כי זמן הדיון הסתיים

תמר חיימוביץ' ריכטר: אם אפשר אדוני, עוד משפט אחד

תמר חיימוביץ' ריכטר:  אני חושבת שמה שצריך לעשות זה לדייק בצורה מאוד מאוד ברורה את הקריטריונים של מי נכנס לגדר החוק הזה

תמר חיימוביץ' ריכטר:  ברגע שהן נכנסות לגדר החוק הזה, ההכרה בהן צריכה להיות

תמר חיימוביץ' ריכטר:  כאמור, צריך לדייק מאוד את הקריטריונים של מי נכנסת לגדר החוק הזה כי המטרה גם שלנו, גם שיקומית, היא לא להגיד שכל בנות ובני הזוג השכולים צריכים להיות מוכרים לצורכי תגמולים

תמר חיימוביץ' ריכטר:  זה לא כך ומשרד הביטחון יודע שזאת העמדה שלנו

תמר חיימוביץ' ריכטר:  הארוסות, דתיות וחילוניות, שעומדות בקריטריונים שייקבעו, אני חושבת שלקבוע שהן יקבלו מענק חד פעמי או חודשי לחמש שנים, מפלה אותן וזה לא ראוי לעשות

תמר חיימוביץ' ריכטר:  מדובר בבודדות

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  הדברים שלך היו מאוד מאוד מאוד חשובים

ישראל אייכלר:  הם בעצם פותחים אפיקים יותר רחבים משל אופיר כץ וחברי הכנסת המחוקקים

גלי עציון: תודה על הדיון

גלי עציון:  גם אני, כמו חברת הכנסת לשעבר עליזה לביא, הייתי כאן בשנת 2014

גלי עציון:  לצערנו המציאות מזמנת לנו הזדמנויות לא נעימות

גלי עציון:  אני רוצה לומר לכן תודה, זה דורש תעצומות נפש עצומות לבוא ולומר את הדברים שאמרתן

גלי עציון:  אני רוצה להגיד שבתקופת העבדות בארצות הברית היה מנהג של ג'מפינג זה ברום, לקפוץ מעל המטאטא כדי להראות שבני הזוג העבדים התחתנו כי לא הייתה דרך לרשום אותם

גלי עציון:  התחושה שלי היא שמדובר בנשים שהן בעצם באוויר

גלי עציון:  הן התחילו לקפוץ ופשוט עוד לא ירדו

גלי עציון:  כמו שנאמר כאן, זה עניין של היה אפטר או לא היה אפטר

גלי עציון:  מההיסטוריה אנחנו יודעות שהיה מאבק מאוד גדול ביחס לאלמנות צה"ל שבהתחלה הכירו בהן כאלמנות עד הנישואין הראשונים ובנישואין הראשונים נתנו להם עוד כמה שנים

גלי עציון:  חברת הכנסת וולדיגר, הרצון של כולנו הוא שגם אלמנות ישתקמו, גם אלה שקיבלו את ההכרה כאלמנות

גלי עציון:  זה לא הופך את הארוסות לפחות אלמנות

גלי עציון:      אני ממש רוצה להצטרף לדברים שאמרה תמר

גלי עציון:  התיקון לחוק הזה הוא מאוד חשוב אבל מאוד חשוב לעשות אותו לאורך כל הדרך

גלי עציון:  אם ידייקו את הקריטריונים, זה באמת מכניס קבוצה לא מאוד גדולה ועדיף שהקבוצה הזאת לא תהיה בת חורגת אלא חלק אינטגרלי ואמיתי, כמו שבאמת היה שיפור – אמנם אני יודעת שהיה קשה ליישם אותו במלחמה הזאת – גדול מאוד ביחס לידועות בציבור

גלי עציון:  חייב להיאמר לפרוטוקול שהכוונה היא לא להרע את מצבן של הידועות בציבור אלא להוסיף עליהן את הקבוצה המאוד לא גדולה של ארוסות אבל להוסיף אותן לכל דבר ועניין

גלי עציון:  זאת אומרת, לא לעשות את זה כמשהו של חמש שנים

גלי עציון:  אני מכירה את הדרכים עם האוצר ולפעמים אנחנו מכניסות רגל בדלת כדי להתקדם אבל באמת צריך בנושא הזה שאנחנו עוסקות בו לקחת את העניין ולקחת אותו לאורך כל הדרך ולתת מענה שלם ולא לחמש שנים

רביד דמתי: אני אומר רק משפט

רביד דמתי:  אני ידועה בציבור

רביד דמתי:  מבחינתי אני לגמרי ידועה בציבור

רביד דמתי:  אולי לא בציבור שלכם אבל אני ידועה בציבור

רביד דמתי:  כל הסביבה שלי מכירה בי

רביד דמתי:  לא היה כאן ספק ולא הייתה שאלה

רביד דמתי:  ההבדל הזה לא אמור להיות

רביד דמתי:  זה שאני לא עונה על הקריטריונים כי לא גרנו יחד כי אנחנו בחברה אחרת, אני ידועה בחברה הזאת

רביד דמתי:  חשוב לי שתשימו את זה על השולחן כי אני ידועה בציבור

רביד דמתי:  אולי לא בציבור שלכם אבל אני ידועה בציבור וכאן לא צריך להיות הבדל ביני לבין מישהי שגרה עם בן הזוג שלה

מיכל מרים וולדיגר: אני רוצה להבהיר

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא צריכה להוכיח למאורסות המקסימות האלה כמה אני איתן

מיכל מרים וולדיגר:  אני רק רוצה להתייחס לדבריה של נציגת נעמ"ת

מיכל מרים וולדיגר:  בעיניי יש כאן בעיה לגבי הידועות בציבור מאחר והמעמד שלהן הוא מאוד מאוד רגיש, לא מבחינת האם אתה נכנס לתוך השער של ידועה בציבור או לא אלא ברגע שנכנסת, יש את אותה אישה שבאמת, כמו שאמרו כאן מלכתחילה, היא לא רוצים להינשא כדת משה וישראל אבל היא כן מקימה בית עם ילדים וכולי והיא אלמנה לכל דבר וענין

מיכל מרים וולדיגר:  יש את הידועות בציבור שהן כמו מאורסות

מיכל מרים וולדיגר:  הן גרות ביחד אבל הן לא רצות להינשא, טוב להן ביחד ככה

מיכל מרים וולדיגר:  לגביהן, בעיניי יש כאן סוג של עוול שהן לא היו צריכות לקבל כל החיים

מיכל מרים וולדיגר:  אני רוצה שהן יתפתחו ויתקדמו הלאה

מיכל מרים וולדיגר:  לא צריך לתת את הגיבנת הזו כל החיים ואת אבן הריחיים הזאת

מיכל מרים וולדיגר:  אני רוצה להכניס עכשיו גם אותן לתוך האירוע שהוא בעייתי כי אני רוצה שהן יתקדמו

מיכל מרים וולדיגר:  אני רוצה גם האלמנות יתקדמו אבל זה לא בא מתוך לחסוך אלא מתוך להכיר בהן

קריאה: דווקא הכרה חד משמעית עוזרת לשיקום שלהן

מיכל מרים וולדיגר: להכיר אבל השאלה אם גם כלכלית

ישראל אייכלר: נמצא כאן מנכ"ל ההסתדרות הלאומית, יאיר שלם

ישראל אייכלר:  מה יש לך לומר לנו?     

יאיר לוי: אני נמצא כאן תחת הכובע לא של מנכ"ל ההסתדרות הלאומית אלא כבן משפחה

יאיר לוי:  רביד דמתי היא האחיינית שלי

יאיר לוי:  אני לא רוצה לנצל את המעמד שלי

יאיר לוי:  אני רוצה להקריא כמה מילים שכתבתי ולחסוך מהזמן של כולם

יאיר לוי:  אנחנו מכירים מישיבות קבועות שאני משתתף בוועדת העבודה והרווחה מכוח התפקיד שלי

יאיר לוי:      מעל 130 ימי לחימה קשים וכואבים עברו עלינו מאז השבת הנוראה של ה-7 באוקטובר שהשאירה בתים רבים כאובים והרוסים, חלקם פיזית וחלקם מטפורית

יאיר לוי:  1,450 הרוגים, מתוכם כ-571 חיילים וקצינים בצבא הגנה לישראל

יאיר לוי:  כ-130 חטופים, חלקם אזרחים, אך היו גם חיילים וחיילות שבחופשת חג מהצבא יצאו לרקוד ולחגוג והאינפורמציה אודות מצבם לוטה בערפל ואני תקווה ותפילה שכולם יחזרו בשלום

יאיר לוי:      כל הרוג, כל חייל שנפל הוא עולם ומלואו לסובבים אותו, למשפחתו, לילדיו וגם לאהובתו שנשארה עם חלום, תקוות לעתיד משותף אך בעיקר עם חלל גדול

יאיר לוי:       הצעת החוק שאנחנו דנים בה מדברת על זוגות מאורסים אשר לא ניהלו משק בית משותף אך חלקו אהבה גדולה, חלקם מתוך דרך חיים זמנית שטמנה בחובה חלום לעתיד משותף

יאיר לוי:       בכל הדיונים שאני נוכח בוועדת העבודה והרווחה ובפרט בהצעת החוק המדוברת, אלה מן הימים שמתוך הכאב העובר על כולנו מאז נפתחה עלינו המתקפה האכזרית והמלחמה בעקבותיה מלווה אותי גאווה גדולה להיות שותף מהזווית המקצועית שלי יחד עם הוועדה ולראות את כנסת ישראל בגדולתה כשהיא מסתכלת על המורכבות הרבה שבשכול ורואה לנגד עיניה גם את המקרים אשר לא היו מוכרים פורמלית בעבר אך היו מוכרים לכולנו בכל מערכות ישראל לאורך שנים

יאיר לוי:  בהצעת החוק בה רואים גם את השכול של הארוס והארוסה ונותנים להם מעבר לתגמול הכספי ולהטבות הכלכליות בעיקר את ההכרה, זוהי תחושת שליחות של תיקון עוול היסטורי שנעשה כלפי כל אותן ארוסות וארוסים במהלך כל מערכות ישראל

יאיר לוי:      לצד התיקון שנעשה כאן, אני רוצה להודות בראש ובראשונה לחברי הכנסת אשר יזמו את ההצעה, לך יושב-ראש הקואליציה אופיר כץ, לחברת הכנסת מירב כהן, לחברת הכנסת מיכל וולדיגר, לחברת הכנסת לשעבר עליזה לביא וכמובן לך יושב-ראש הוועדה שאני מכיר אותך מהדיונים השוטפים שלנו חבר הכנסת הרב ישראל אייכלר שאתה משכיל לנהל את דיוני הוועדה במקצועיות לצד רגישות שנחוצה, שמקדמת את הצעת החוק ולהגיע למקום בו אנו נמצאים היום

יאיר לוי:       כפי שציינתי, ברמה האישית אני נמצא כאן תחת כובע נוסף כבן משפחה שנמצא בסיטואציה הכואבת הזאת ואני מודה לכולכם גם בשם המשפחה

יאיר לוי:  תודה

ישראל אייכלר: תודה

ישראל אייכלר:  אופיר, תסכם את הדיון

אופיר כץ: הנושא שאנחנו צריכים לחדד הוא הנושא של הקריטריונים וכאן אני מציע שנפנה לכל הגורמים הרלוונטיים שישלחו לוועדה מה שאתם חושבים, הצעות, מה לשנות, קריטריונים שיעמדו בדבר הזה שנקרא אירוסים

אופיר כץ:       לגבי מה ייכנס ומה לא, אני חושב שנשב ונשאיר את זה לדיון הבא בו נוכל להצביע בקריאה ראשונה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  לא יכולתי לסכם טוב יותר אבל אתה היושב-ראש של יושבי-הראש

ישראל אייכלר:  תודה רבה לכולם

ישראל אייכלר:  נקווה שנזכה לעשות מצוות ולעשות צדק עם האנשים

ישראל אייכלר:       ישיבה זו נעולה