ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 162, 2024-02-12 00:00

ישראל אייכלר: שלום וברוכים הבאים לדיון השני שמתקיים היום של ועדת העבודה והרווחה בהצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 24) (פיקדון לעובדים זרים), התשפ"ד-2023

ישראל אייכלר:      אנחנו מקווים להצביע היום

ישראל אייכלר:  לפני שנפתח את הדיון, נאפשר למשפחות החטופים לומר את דבריהן

צביקה ניר: שלום

צביקה ניר:  תודה על רשות הדיבור

צביקה ניר:  אני אבא של איתן שלצערנו חטוף בעזה

צביקה ניר:  אנחנו מתפללים שהוא חי

צביקה ניר:  אנחנו לא יודעים אבל מתפללים לשלומו

צביקה ניר:  למעלה מ-75 ימים שלא קיבלנו אות חיים מהמודיעין

צביקה ניר:  הבוקר הזה אנחנו מתעוררים לבוקר של כבוד לאומי

צביקה ניר:  אנחנו כמובן שמחים מאוד מאוד עם פרננדו ולואיס שחזרו, אחינו היקרים שחזרו, וברוך השם חזרים בריאים, שלמים ועומדים על הרגליים

צביקה ניר:  זה נותן לנו המון תקווה שלמרות שהם אנשים מבוגרים והחזיקו מעמד, אנחנו יכולים לעשות קל וחומר שהצעירים גם כן מחזיקים מעמד בעזרת השם

צביקה ניר:  הכבוד הלאומי, ככל שמדובר במלחמה, יש לו ערך מבצעי

צביקה ניר:      אני רוצה לשתף אתכם במה שקורה בגזרה שלנו

צביקה ניר:  אנחנו גרים בקריית ארבע

צביקה ניר:  אני נולדתי בתל אביב, אשתי נולדה בירושלים, וכשהתחתנו שאלנו את עצמנו איפה חשוב לעם ישראל שנגור

צביקה ניר:  העלינו כל מיני רעיונות

צביקה ניר:  בסוף החלטנו להצטרף לשמירה על חברון, העיר העתיקה שלנו מזה 3,000 שנים, מערת המכפלה, המבנה ההרודיאני היחיד שנשאר בשלמותו על כדור הארץ, ואם תבואו לגזרה שלנו אתם תראו את הג'יפים הצבאיים, את הסיורים של הצבא מטונפים בכתמי צבא

צביקה ניר:  מי שלא גר אצלנו לא יודע במה מדובר ואני אומר לכם

צביקה ניר:      השכנים שלנו למדו שכדי לתקוע את הג'יפ מבחינה מבצעית, כל מה שאתה צריך זאת שקית של סנדביץ', תמלא אותה בצבע שצובעים קירות, תזרוק על הג'יפ כי לפגוע בשמשה הקדמית, הצבע מתפשט, הנהג נבהל, מפעיל מגבים מה שרק מחמיר את הבעיה ואז הג'יפ תקול, יצא מכלל יכולת מבצעית

צביקה ניר:  תארו לכם שאחד מהילדים שלכם נמצא בג'יפ הזה עכשיו והג'יפ הזה נמצא באמצע דהריה, יאטה, בני נעים, שאיר, שיוך, חלחול, בית כחיל, אל-ערוב, בית עומר – זו הדרך שלי לכאן

צביקה ניר:       לינץ'

צביקה ניר:  אני חושב שהכבוד הלאומי שלנו מתחיל משם

צביקה ניר:  הסיורים של מדינת ישראל, של צבא הגנה לישראל, של עם ישראל, לא צריכים להיות מטונפים בכתמי צבע

צביקה ניר:  הם צריכים להיות מצוחצחים, לעמוד במסדר צבאי

צביקה ניר:  אם על דבר כזה, על שקית צבע אחת - לא שפגעה בשמשה הקדמית אלא פגעה בצמיג והג'יפ יכול להמשיך עם יכולת מבצעית - היינו מגיבים בחומרה, אני יכול להניח שלא היה קורה לנו מה שקרה בשמחת תורה כי הם היו מבינים שלא כדאי להתעסק איתנו וכך היינו חוסכים הרבה מאוד חיי אדם

צביקה ניר:        לאחר שמחת תורה הייתה הפגנת תמיכה של חמאס חברון בחמאס עזה

צביקה ניר:  אנחנו קיבלנו הודעות שכל הגברים הלוחמים שנמצאים ביישוב עולים על מדים, עולים על ווסטים, על נשק ומגיעים לגדרות כי אנחנו יודעים מה הם רוצים לעשות לנו

צביקה ניר:  הם כותבים את זה בפייסבוק

צביקה ניר:  5,000 תושבי חברון צועדים לכיוון היישוב היהודי בצעדת תמיכה בחמאס ומתקרבים יותר מדיי ליישוב היהודי

צביקה ניר:  הצבא כורז להם לעצור והם לא עוצרים

צביקה ניר:  צלפים מקבלים פקודה, מורידים ברכיים לשורה הראשונה

צביקה ניר:  ממשיכים לצעוד, צלפים קיבלו פקודה, הורידו את השורה השנייה

צביקה ניר:  כולם התפזרו מיד, תוך דקה וחצי

צביקה ניר:  אם חלילה היו נותנים להם לעלות על הגדרות של היישוב, היינו מקבלים בתוך שבועיים חלילה עוד אירוע כמו שהיה לנו בשמחת תורה

צביקה ניר:  דווקא בזכות זה שהיינו ריבוניים, דווקא בזכות זה שהיינו חזקים, חסכנו בחיי אדם ולא רק שלנו אלא גם שלהם

צביקה ניר:       כשאנחנו ריבוניים, כשעם ישראל חזק בארצו, אנחנו למחיה עבור אומות העולם

צביקה ניר:  אני שכן של בן גביר ודרך אגב הוא הגיע אחרי, אני יותר מבוגר ממנו

ישראל אייכלר: אתה גר במעלה, ליד קבר ישי?     

צביקה ניר: שנים גרתי בגבעת האבות וכרגע אנחנו גרים במקום אחר, בקריה

צביקה ניר:  ראשי הרשויות הערביות באים לבן גביר השר לביטחון פנים בתחינה שיאסוף את הנשק כי כמות הנרצחים שהייתה בשנה האחרונה במדינת ישראל ביישובים הערביים לא הייתה מעולם

צביקה ניר:  כאשר אנחנו ריבוניים, זה גם מציל אותם

צביקה ניר:  זה חוסך להם חיי אדם ואני מדבר על העבריינים שיורים אחד על השני באמצע היום, על ילדים ביישובים הערבים שנפגעים בדרכם לבית הספר וכל זה בא מחוסר ריבונות שלנו

צביקה ניר:  זו אחריות שלנו

צביקה ניר:      ביום הזה שבו התבשרנו על כבוד לאומי שהוא כל כך גדול והשמחה כל כך גדולה וממלאת את הלב, אנחנו קוראים לממשלת ישראל להמשיך בכל הכוח, להכניע את האויב עד שהוא ימסור לנו את החטופים שלנו ויתחנן לחצי כוס מים לאחר שהוא כל כך נחלש

צביקה ניר:       תודה על זכות הדיבור

ישראל אייכלר: תודה רבה לך

ישראל אייכלר:  פעם הייתי בחברון ועשו לי סיור בקסבה

ישראל אייכלר:  ראיתי אם שם את היישוב היהודי בימי התורכים, לפני מלחמת העולם הראשונה, עם המזוזות במשקופים

ישראל אייכלר:  אתה בטח מכיר את זה

צביקה ניר: עם השקעים שקיימים

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  אין מזוזות

ישראל אייכלר:       אנחנו ניכנס לנושא של הישיבה

ישראל אייכלר:  אנחנו רוצים להצביע ולגשת לקריאה השנייה והשלישית של הצעת החוק

ישראל אייכלר:      היועצת המשפטית, היכן אנחנו עומדים?     

איילת וולברג: בעמוד 5 נוסח שהונח בפני הוועדה

איילת וולברג:  את הדיון סיימנו בישיבה הקודמת

איילת וולברג:  בנוסח כתוב "עד פה דיון מיום 29

איילת וולברג: 1

איילת וולברג: 24" ואני אציין שגם בנוסח שמונח בפניכם כבר הוכנסו כל התיקונים שהוועדה החליטה לגביהם בדיון הקודם ולא צריך לחזור עליהם

איילת וולברג:       נשארה לנו הוראת התחולה, בעמוד 6

איילת וולברג:  אני מבקשת להוסיף עוד תיקון קטן שנמצא בעמוד 2 ואתייחס אליו עוד לפני הוראת התחולה

איילת וולברג:      עמוד 2 פסקה (1)

איילת וולברג:  בהוראה שנוגעת לזכאות של עובד זר לקבל 25 אחוזים מכספי הפיקדון, רק שיהיה ברור שכדי לקבל את כספי הפיקדון צריך גם להגיש בקשה

איילת וולברג:  זה מופיע היום בתקנות, בתקנה 9 שלא מבטלים אותה במסגרת התיקון הזה

איילת וולברג:  זאת אומרת, היא עדיין תהיה קיימת בתקנות הפיקדון והיא עצם מסדירה את תשלום כספי הפיקדון לעובד הזר ומתנה את זה בין השאר בכך שהעובד הזר יגיש בקשה לממונה למשיכת כספי הפיקדון

איילת וולברג:  הוא מגיש את זה בתקופה של 30 ימים לפני שהוא יוצא מהארץ ומקסימום עד 10 ימים לפני

איילת וולברג:      אני מפנה כאן בסיפה ומוסיפה את המילים "ובלבד שהגיש לממונה בקשה בכתב לקבלת הכספים כפי שנקבע לפי אותו סעיף קטן"

איילת וולברג:  כאמור, זה קבוע היום בתקנות

איילת וולברג:       בהתאמה לזה יש עוד תיקון קטן בעמוד הראשון, בסיפה היידוע וגם שם אני מפנה ואומרת שהמידע לגבי אופן הגשת הבקשה לקבלת כספי הפיקדון יהיה לפי הוראות סעיף קטן (ד)

איילת וולברג:  זאת הבקשה שהעובד הזר צריך להגיש כדי לקבל את הכספים

אלעד כהנא: אני מבקש לפני הוראת המעבר לומר משהו לגבי הקנסות

אלעד כהנא:  אני כבר כמה ישיבות מבקש לומר זאת וכל פעם אומרים לי שזה יהיה בישיבה הבאה

ישראל אייכלר: עכשיו זאת הישיבה אבל אני רוצה קודם להקריא את התחולה

איילת וולברג: כפי שאתם רואים, הנוסח שמונח בפניכם הוא שונה מהנוסח של הצעת החוק הממשלתית

איילת וולברג:  ניסינו לחשוב על כל המקרים שיכולים לקרות לגבי כספי הפיקדון ממועד תחילת החוק ולגבי כל הוראה אני אסביר בנפרד מה הרציונל ומה יחול לגביה

איילת וולברג:      6

איילת וולברג: 	תחולה     	חוק זה יחול לעניין כספי פיקדון

איילת וולברג: כלומר, זה מבט צופה פני עתיד

איילת וולברג:  כל בקשה חדשה למשיכת כספים וכמובן הבקשות שגם יגיעו אחריה בהמשך, יחול לגביהן הדין החדש ואני מזכירה שבדיונים הקודמים דיברנו ארוכות

איילת וולברג:      פסקה (2) נועדה לטפל במקרים של בקשות תלויות ועומדות שערב יום התחילה טרם התקבלה בהן החלטה וגם לגביהן יחול הדין החדש

איילת וולברג: כאמור, כאשר ידונו בבקשות האלה שהן תלויות ועומדות, יחול לגביהן הדין החדש

איילת וולברג:      פסקה (3) נועדה לטפל במקרה בו לפני תחילת החוק הוגשה בקשה למשיכת הכספים והכספים התקבלו על ידי העובד הזר, ניתנה החלטה והוא רוצה להגיש בקשה להפחתת תקופת השיהוי לפי סעיף קטן (ד2)

איילת וולברג:  אם הוא עמד במועדים ובתנאים להגשת הבקשה לפני כניסת החוק לתוקף, כלומר, טרם חלפו 18 חודשים מתום התקופה בה הורשה העובד הזר לשהות בישראל, כי אם חלפו יותר מ-18 חודשים - לפי הדין הישן הוא לא היה רשאי, או הממונה לא היה דן בבקשה שלו - יחול לגביו הדין החדש גם מהבחינה המהותית וגם מהבחינה הדיונית

איילת וולברג:  כלומר, יתאפשר לו, אנחנו מפנים כאן לתקופה לפי סעיף קטן (ד2)(2) לחוק העיקרי כנוסחו בחוק זה, יהיו לו שלוש שנים סך הכול מתום התקופה שבה הורשה לשהות בישראל להגיש את בקשת ההפחתה

איילת וולברג:  אני אזכיר את התנאי שטרם חלפו 18 חודשים אחורנית

איילת וולברג: המצב הרביעי והאחרון הוא מצב שבו לפני יום התחילה העובד כבר הגיש בקשה ראשונה לקבלת הכספים, הגיש בקשה שנייה להפחתת תקופת השיהוי - זה בעצם היה קיים גם לפי הדין הישן אבל כאן מעגנים את זה בחקיקה ראשית, את האפשרות להשיג

איילת וולברג:  לפני יום התחילה הגיש בקשה להפחתת תקופת השיהוי ועכשיו הוא זכאי להגיש בקשת השגה וגם לגביה יחול הדין החדש

איילת וולברג: גם לגביו יחולו הוראות החוק החדש

ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר לאלעד כהנא מקו לעובד

אלעד כהנא: אם כבר דיברנו על התחולה, אני רוצה לשאול שאלה לגבי פסקה (3) שיכול להיות שהיא בגין חוסר הבנה שלי

אלעד כהנא:  ה-18 חודשים מתום התקופה בה הורשה העובד לשהות בישראל, זה יום התחילה

אלעד כהנא:  אם אני מבין נכון את פסקה (3), 18 החודשים הם נכון ליום התחילה

איילת וולברג: אבל לגבי כל עובד יבחנו האם לגבי אותו עובד ביום התחילה חלפו 18 חודשים מתום התקופה שהורשה לשהות בישראל

איילת וולברג:  לדוגמה, עובד שחלפו 19 חודשים, לגביו לא תחול ההוראה הזאת

אלעד כהנא: אם כן, שאלה

אלעד כהנא:  נניח חלפו 18 חודשים אבל העובד הגיש את הבקשה שלו להפחתה בתוך 18 החודשים

אלעד כהנא:  הם חלפו כי טרם ניתנה החלטה בבקשה

איילת וולברג: אם טרם ניתנה החלטה, הוא נכנס לפסקה (2), החלטות תלויות ועומדות שטרם ניתנה בהן החלטה ולכן יחול לגביו הדין החדש

אלעד כהנא: יש לי עוד הערה לגבי התחולה אבל אם זה בסדר, אני קודם אתייחס לקנסות כי זה נראה לי יותר מהותי

אלעד כהנא:  ניסיתי להעלות את זה כבר בדיונים הקודמים ואני מעלה את זה עכשיו

אלעד כהנא:      אני לא אתייחס לקפיצות ולמדרג, שזה מה שדנו בו עד עכשיו, אלא למשהו שהוא בעיניי הרבה יותר מהותי בבסיס של זה

אלעד כהנא:  לא משנה כרגע הקפיצות והפערים - הקנסות בנויים על אחוזים

אלעד כהנא:  זה לא קנס נומינלי בשיעור קבוע ואחיד לפי העבירה אלא אחוז

אלעד כהנא:  זה מנגנון שאני לפחות לא מכיר בדברים דומים של עיצומים, קנסות וכולי

אלעד כהנא:  יותר מזה, זה יוצר עיוותים, עיוות שגם עמדו עליו חלק משופטי ההרכב בבג"ץ

אלעד כהנא:  זה אומר שעל אותה עבירה, חודשיים לצורך העניין של שהייה שלא כדין, העונש יהיה שונה והוא יחמיר דווקא עם מי שעבד כאן יותר זמן כדין

אלעד כהנא:  אני אתן דוגמה

אלעד כהנא:  עובד אחד עבד חמש שנים כדין, הוא עוזב בחודשיים איחור, הקנס שהעובד הזה יקבל, נומינלי, הוא גבוה בהרבה מזה של עובד שעבד כאן חודשיים כדין, עזב את המעסיק שלו ונשאר לעבוד כאן שלא כדין במשך חמש שנים ואז אחרי חמש שנים ינוכה לו סכום מאוד מאוד קטן נומינלית, הרבה יותר קטן משל מי שעבד כאן כדין תקופה ארוכה

אלעד כהנא:       זה גם יוצר עיוות וחוסר שוויון, זה גם יוצר תמרוץ לעובדים לעבוד כאן שלא כדין

אלעד כהנא:  אם הסכום שלהם בפיקדון הוא מאוד קטן והם הלכו ועבדו לא חוקית במשך תקופה ארוכה זה בכלל לא ישנה והם יקבלו קנס חסר משמעות

אלעד כהנא:  דווקא העובד שכן עבד עם המעסיק שלו תקופה ארוכה ובצורה מסודרת, קרה מסיבה כזו או אחרת שהוא יצא חודשיים או שלושה כדין, יקבל קנס הרבה יותר גדול

אלעד כהנא:  שוב, מדובר בעיוות שבית המשפט כבר עמד עליו כאחד הרכיבים שיוצרים כאן פגיעה גם בקניין וגם בשוויון

אלעד כהנא:  זה עניין מהותי

אלעד כהנא:  אני לא מכיר תקדים לקנסות באחוזים

אלעד כהנא:  יכול להיות שזה קיים אבל אני לא מכיר

אלעד כהנא:  השאלה היא למה זה לא קנס נומינלי שכמובן אפשר לעשות בו מדרגים ולקפוץ כמו שעושים עם האחוזים אבל למה זה אחוז?     

ישראל אייכלר: יש לי שאלה למשרד המשפטים

ישראל אייכלר:  האם יש חוקים נוספים שהקנסות הם לפי אחוזים של הכנסה או אחוזים של הוצאה?     

לינא סאלם: נדגיש שלא מדובר בקנס

ישראל אייכלר: יש חוקים שהסכומים נקבעים לפי אחוזים ולא נומינלית? זו השאלה שמעלה עורך דין כהנא

לינא סאלם: כפי שנכתב בפסק הדין אכן מדובר בהסדר ייחודי מכמה היבטים אבל בג"ץ לא בא ואמר שאסור או שזה לא חוקתי ככלל אלא הוא בסך הכול אמר שהוא לא עומד במבחן המידתיות במובן הצר

לינא סאלם:  זה לא שההסדר כולו של המדרג עם האחוזים נמצא כלא חוקתי אלא אך ורק את האפקטיביות שלו

לינא סאלם:  זה בדיוק מה שעשתה הממשלה

לינא סאלם:  היא לקחה את המדרג הזה והתאימה אותו לנתונים שיש בידיה

לינא סאלם:  אולי אפרת רוצה להשלים את הטיעון לעניין הזה

ישראל אייכלר: שאלתי עובדתית האם יש חוקים שנקבעים לפי אחוזים ולא נומינלי

ישראל אייכלר:  מספרים

קריאה: לא שידוע לי

אפרת לב ארי: אני אשמח להשיב

אפרת לב ארי:  רשות האוכלוסין וההגירה

אפרת לב ארי:  קודם כל, חשוב לזכור שככל שעובד – כמו שאמר אלעד – שוהה כאן כדין וצובר יותר כספים, ביחס אליהם לא רק נקבע הניכוי מה-75 אחוזים אלא גם ה-25 אחוזים שמשוריינים לו בכל מקרה, גם הם גדלים והם עולים

אפרת לב ארי:  הרי הכול יחסי

אפרת לב ארי:      מעבר לזה, כפי שלינא ציינה, בג"ץ לא פסל את הקפיצות

ישראל אייכלר: לא מעניין אותי מה בג"ץ אמר

אפרת לב ארי: אותנו מעניין כי אני צריכה להצדיק את זה משפטית

אפרת לב ארי:  מעבר לזה שהוא לא פסל, לגבי מסתננים ניתן פסק דין באפריל 2020 שאישר את מנגנון הניכויים וגם שם היו קפיצות באחוזים ביחס לסכום שנצבר

אפרת לב ארי:  כלומר, זה אושר וזה קורה

אפרת לב ארי:      מעבר לזה, אנחנו כן ראינו לנכון לקבוע את זה כאחוז, כשיעור ביחס לסכום שנצבר במשך כל השנים, כי יש עניין שאדם שעובד כאן שנים רבות יתומרץ יותר כדי לצאת

אפרת לב ארי:  אנחנו כרשות האוכלוסין וההגירה – ואם יוסי ירצה, אולי גם הוא יוכל להתייחס – רואים שעובדים שהם עובדים כאן כדין במשך הרבה שנים חושבים שאחר כך מגיע להם להישאר כאן

אפרת לב ארי:  אני בכוונה אומרת את המילים מגיע להם, כי אלו הבקשות, התיקים והעתירות, כולל עתירה שניתן בה פסק דין ממש לא מזמן בתל אביב

אפרת לב ארי:  הם חושבים שמגיע להם להישאר כאן, כי הם עובדים כאן שנים רבות, כי הם סעדו מטופלים סיעודיים, כי בנו את ארץ ישראל ולכן מגיע להם לקבל כאן מעמד של תושבי קבע

אפרת לב ארי:  מדיניות ההגירה של מדינת ישראל היא לא כזאת

אפרת לב ארי:  עובד זר שנמצא כאן הרבה שנים לא זכאי אחר כך לקבל מעמד של תושב קבע ולכן כן צריך לתמרץ אותם לצאת

ישראל אייכלר: אני חשבתי שההיגיון של האחוזים הוא כדי שלא יהיה נומינלי

ישראל אייכלר:  למשל אדם שאיחר שנה או חצי שנה, לא יקבל את אותו תשלום כמו אדם שאיחר חמש שנים

ישראל אייכלר:  לכן זה הולך לפי אחוזים

ישראל אייכלר:  זה ההיגיון של הדברים

אפרת לב ארי: כפי שאמרתי בהתחלה

ישראל אייכלר: לכן שאלתי אם יש דבר כזה

אלעד כהנא: אבל גודל השיהוי לא קשור לזה

אלעד כהנא:  גודל השיהוי, אפשר לקבוע קנס גדול יותר נומינלית גם אם הוא חמש שנים על שנה

אלעד כהנא:  רובם לא מגיעים לחמש שנים

ישראל אייכלר: האחוזים הולכים לפי מספר

ישראל אייכלר:  עורך דין כהנא, אני רוצה להסביר לך למרות שאני לא עורך דין אבל יש לי איזשהו הגיון פשוט

ישראל אייכלר:  אגב, מה שאמרתי קודם שלא מעניין אותי מה שאומר בג"ץ, התכוונתי שאנחנו המחוקקים ובג"ץ צריך לשפוט על פי החוקים שאנחנו קובעים

ישראל אייכלר:  כך זה במדינה דמוקרטית

ישראל אייכלר:  לכן אנחנו מחוקקים והם שופטים לפי כוונת המחוקק שלנו

ישראל אייכלר:  אנחנו מתכוונים שאדם ששהה לא חוקית יותר זמן, האחוזים שהוא צריך לשלם מהפיקדון שיש לו, הם גבוהים יותר

ישראל אייכלר:  לכן אנחנו הולכים לפי הזמן שהוא שהה

ישראל אייכלר:  אלה לא האחוזים של הסכומים שלו

ישראל אייכלר:  אדם שעבד הרבה שנים ויש לו חסכון גדול, הכול לפי אחוזים

ישראל אייכלר:  כשאני עושה על פי אחוזים, אני לא גורם עוול לאף אחד

ישראל אייכלר:  אם הוא הרוויח 100,000 שקלים, זה לפי 100,000 שקלים ואם הוא הרוויח 10,000 שקלים, זה לפי 10,000 שקלים

ישראל אייכלר:  אם אני אעשה את זה נומינלי, אני אעשה עיוות נוראי כי יש אדם ששהה כאן חמש שנים והוא חסך כאן כסף רב ויש אדם ששהה רק חודשיים וחסך יותר כסף ואז הוא יפסיד יותר

ישראל אייכלר:  לכן ההיגיון הפשוט אומר שלפי אחוזים זה הדבר הכי פשוט

אלעד כהנא: אני רוצה רק לומר שברור שככל שאדם מפר את החוק יותר, הוא שוהה יותר זמן שלא כדין - - -     

ישראל אייכלר: על זה אני מדבר

אלעד כהנא: זה גם במהלך נומינלי אפשר

אלעד כהנא:  זה לא מחייב אחוזים

אלעד כהנא:  אפשר לקבוע שהייה של שלא כדין לתקופה של חודש

אלעד כהנא:  אני סתם אומר חודש

אלעד כהנא:  1,000 שקלים - חודש, 2,000 שקלים - חודשיים, 3,000 שקלים וכולי

ישראל אייכלר: אבל אם זה עובד שסך כל הפיקדון שלו הוא 1,000 שקלים, ניקח לו את כל הכסף שלו? לכן, אם הוא הרוויח הרבה כסף והוא שהה שלא כחוק והרוויח שלא כדין, אנחנו לא לוקחים לו את הכול כי את ה-25 אחוזים אנחנו משאירים לו, אבל ככל שהוא שהה יותר, הוא ישלם אחוז יותר גבוה

אלעד כהנא: ואז המשמעות היא שדווקא ככל שהעובד שהה תקופה ארוכה יותר כדין, על איחור מאוד קטן הוא ישלם נומינלית קנס הרבה יותר גבוה

קריאה: זה לא קנס

אלעד כהנא: זה לא משנה, תנו לזה איזה טייטל שתרצו, ייקחו לו כסף בסכום הרבה יותר גבוה על אותה הפרה ביחס לעובד שדווקא שהה כאן תקופה מאוד קצרה כדין ותקופה ארוכה שלא כדין

איילת וולברג: מה שהסבירה כאן נציגת רשות האוכלוסין היא שאם התכלית של החוק או אחת התכליות שלו היא לעודד יציאה מישראל בזמן, והם מוצאים לפי הנתונים בעיה דווקא בעובדים שנשארים יותר, כלומר, עובדים שצברו יותר כספי פיקדון, אז דווקא האחוזים משקפים את זה

איילת וולברג:  אם יש לעובד זר סכום יותר גדול, כלומר, הוא היה כאן יותר שנים, קשה יותר להוציא אותו מכאן, לפחות לפי מה שהיא אמרה

ישראל אייכלר: יש לו יותר מה להפסיד

איילת וולברג: יש לו יותר מה להפסיד וזה תואם את התכלית

ישראל אייכלר: זו התכלית הראויה שהחוק רואה

יוסף אדלשטיין: מי שהחליט להיות כאן שוהה בלתי חוקי, הוא יהיה שוהה בלתי חוקי והפיקדון לא חל עליו כי זה לא רלוונטי כי הוא לא עבד באופן חוקי ולא הפקידו לו כספים

יוסף אדלשטיין:  לכן התכלית לא חלה עליו

יוסף אדלשטיין:  התכלית הראויה היא למי שעבד כאן באופן חוקי וצבר כסף

ישראל אייכלר: ושהה שלא כחוק

ואאיל עבאדי: אם הוא שהה שלוש שנים שלא כחוק, תיקח לו את כל הכסף?     

ישראל אייכלר: לא, לא לוקחים את כל הכסף

משה נקש: 25 אחוזים נשארים לו בכל מקרה

ואאיל עבאדי: 75 אחוזים לוקחים לו

ואאיל עבאדי:  מה ההבדל בין הוראות החוק הזה לבין הוראה הקובעת שמי שעובר ברמזור אדום, דינו קנס בסך 1,000 שקלים?     

משה נקש: זה עניין של טרמינולוגיה

משה נקש:  בסוף העובדים באים לכאן, מסיימים את תקופת שהייתם החוקית וצריכים לצאת

ואאיל עבאדי: תגרש אותם

ואאיל עבאדי:  אין לי בעיה עם זה

ואאיל עבאדי:  גם אני אוציא אותם

ואאיל עבאדי:  אם כן, תגרש אותם

ואאיל עבאדי:  זאת העבודה של המשטרה לגרש אותם ולא לקחת את הכספים שלהם

משה נקש: יש עוד שיטות שהעובדים יצאו מלבד לגרש אותם

ואאיל עבאדי: אז שוב אנחנו קונסים אותם

ישראל אייכלר: משרד האוצר רוצה לומר משהו?     

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:  הלשכה המשפטית, משרד האוצר

אופיר כץ:  אנחנו מבקשים לעשות תיקון בנוסח - זה לא משהו שמשנה את המהות

אופיר כץ:  לטעמנו גם לא משהו שמשנה את המצב הקיים - שנוגע לעניין דמי התפעול שנגבים עבור תשלום או כל תשלום כספי לעובד הזר בכל אחד מהלגים האפשריים כאן בחוק

אופיר כץ:  הרי יכולות להיות כמה סריות של בקשות שעובד יגיש ויקבל עבורן תשלום

אופיר כץ:       אנחנו מבקשים להוסיף את סעיף (ד2) שאומר שעל כל בקשת תשלום, תיגבה עמלה

אופיר כץ:  שוב, במהות זה גם המצב הקיים היום אלא שהיום זה קיים בתקנות ועכשיו אנחנו מעלים את כל ההסדר לחוק

אופיר כץ:  אם הוועדה תרצה, אני אקריא

ישראל אייכלר: שמעתי את דברי האוצר

ישראל אייכלר:  עד כמה שהבנתי אתם יכולים לעשות תקנות ולהביא אותן

ישראל אייכלר:  בחוק עצמו אנחנו לא משנים שום דבר

אופיר כץ: היום ההוראה כבר בתקנות ואת כל המנגנון אנחנו מעבירים לחוק

אופיר כץ:  כבר היום, גם בנוסח שמופיע בפני הוועדה עכשיו, יש הוראה לעניין גביית דמי תפעול

אופיר כץ:  היא פשוט כתובה בצורה שהיא לא מקיפה את כל המקרים

ישראל אייכלר: כל מה שתרצו לכתוב בתקנות, תוכלו לעשות זאת

ישראל אייכלר:  אנחנו תמיד כאן

אופיר כץ: עלולה להיווצר אנומליה בה יש הוראה לגביית דמי תפעול רק במקרה אחד ולא בשאר המקרים

אופיר כץ:  שוב, אנחנו לא משנים מהמצב הקיים

איילת וולברג: מה זה שאר המקרים? לא ברור לי

אופיר כץ: אני אלך צעד אחורה

אופיר כץ:  היום על העברת כספים לעובד הזר מהבנק נגבית עמלה

אופיר כץ:  במכרז הקודם היא הייתה בסך 80 שקלים והיום, במכרז הנוכחי, היא 57 שקלים

אופיר כץ:  כיוון שזה מכרז, הסכום יכול לרדת גם במכרזים הבאים ככל שיהיו

אופיר כץ:  כרגע בנוסח הצעת החוק שמונחת בפני הוועדה – זו כנראה טעות – יש הוראה של גביית עמלה, היא לא חלה על כל המקרים כפי שהיא חלה לפי הדין הקיים היום

אופיר כץ:  אנחנו בסך הכול מבקשים לקבוע הוראה לפיה זה כן יחול על כל המקרים כפי שחל גם היום

ישראל אייכלר: מה אומר משרד המשפטים?     

לינא סאלם: אני לא חושבת שיש טעות בחוק ובטח שלא הייתה אף פעולה בניגוד לסמכות

לינא סאלם:  אם אני מבינה נכון את האוצר, הם רוצים להבהיר הוראה שכבר קיימת בתקנות ולהעלות אותה לחוק בצורה מסודרת

לינא סאלם:  אני לא חושבת שהייתה טעות או התנהגות בחוסר סמכות במשך השנים

לינא סאלם:  זאת עמדתי המשפטית

אופיר כץ: אני לא דיברתי על חוסר סמכות

ישראל אייכלר: אבל החוק מאפשר להביא תקנות

ישראל אייכלר:  נכון?     

אופיר כץ: אני לא אמרתי חוסר סמכות

עאידה תומא סלימאן: אם זה קיים בתקנה, למה צריך עכשיו?     

אופיר כץ: את התקנות מבטלים

אופיר כץ:  כל מנגנון הניכוי קבוע היום בתקנות

איילת וולברג: מעגנים כאן הסדר שקיים בתקנות ובהתאמה את ההוראות, את אותן הוראות של ההסדר שמעגנים בחוק יבטלו בהמשך בתיקון לתקנות

איילת וולברג:  כמו שאני מבינה התיקון לתקנות אמור להיות מונח ממש בימים הקרובים על שולחן הוועדה

עאידה תומא סלימאן: אם יש תקנות שלא נכללו בתוך החוק והן עדיין קיימות, הן ימשיכו להתקיים

איילת וולברג: כן

שושנה שטראוס: אבל בג"ץ ביטל חלק מהן

עאידה תומא סלימאן: כמו המקרה הספציפי שהאוצר מדבר עליו

איילת וולברג: כן

איילת וולברג:  נכון

אופיר כץ: אני יכול גם להקריא את התקנות ולהראות היכן זה היום בתקנות ומה אנחנו מבקשים לעשות

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  אני מאמין לך שיש תקנות

ישראל אייכלר:  אני גם מקבל את מה שאתה אומר שצריך שיהיו תקנות

ישראל אייכלר:  החוק כחוק, אנחנו כאן עושים דבר שאנחנו רוצים להגן בכל כוחנו על זכותו של העובד

ישראל אייכלר:  אני לא רוצה שייקחו ממנו כלום אבל היות ויש מצב שהוא שוהה באופן לא חוקי ויש איזה תמריץ שצריך לתת לו לצאת, לכן יש כאן כל מיני הפחתות וניכויים

ישראל אייכלר:  כל מה שמעבר, אני לא רוצה שיהיה בחוק

ישראל אייכלר:  אתה רוצה להביא את זה בתקנה? תביא את זה בתקנה

אופיר כץ: לא

אופיר כץ:  אני רק אומר שחלק מההגנה על העובד, זאת אומרת שהחוק יקבע מפורשות, החוק שבמובן כל ההסדר, מה מנכים לו מהפיקדון ומה לא

ישראל אייכלר: מבחינתי מה שכתוב בחוק

אופיר כץ: זאת בעיה לקבוע ניכוי מעבר לזה

ישראל אייכלר: אם יש לכם מכרזים, דברים שלא שייכים אלי כמחוקק, תביאו תקנות

אופיר כץ: לא

אופיר כץ:  דמי התפעול הם קבועים גם היום

ישראל אייכלר: אלה עמלות לבנקים, נכון?     

אופיר כץ: דמי התפעול קבועים בחוק גם היום

ישראל אייכלר: מה לעשות שאבא שלי לא בנקאי ואני לא מייצג כאן את הבנקאים

אופיר כץ: המחוקק קבע, גם בנוסח הנוכחי היום, שמהפיקדון ינוכו דמי תפעול

אופיר כץ:  זה גם החוק בנוסחו הנוכחי קבע

אופיר כץ:  ההוראה הזאת נקבעה בתקנות

איילת וולברג: אני יכולה להפנות אתכם להסדר המוצע בסעיף קטן (ד1) בעמוד 2

איילת וולברג:  כתוב שהעובד הזר יהיה זכאי לקבל 25 אחוזים מכספי הפיקדון בתוספת הרווחים וכולי, בניכוי דמי ניהול של הקרן - כיום אין כסף שמופקד בקרנות – או בניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק

איילת וולברג:       אלה העמלות שמדברים עליהן

ישראל אייכלר: אם כן, זה מופיע בחוק

אופיר כץ: לא

אופיר כץ:  אולי אני אסביר

אופיר כץ:  בתקנות בנוסחן היום, הרי דיברנו כאן על הבקשות שעובד יכול להגיש כדי להפחית ניכויים

אופיר כץ:  אם למשל נמצא שנוכו לו חודשיים שהייה והוא הוכיחו שחודש מתוכם הוא היה מאושפז ולא היה יכול לצאת מהארץ, אז הוא יכול להגיש בקשה ולהראות שהוא היה מאושפז ולא יכול היה לצאת מהארץ ואז הבקשה מתקבלת ומחזירים לו חודש אחד

אופיר כץ:  גם זו פעולה בנקאית שבגינה מנוכה עמלה

אופיר כץ:  כך גם במצב היום והיום זה מעוגן גם בתקנות

אלעד כהנא: באיזו תקנה?     

אופיר כץ: אני יכול להקריא

ישראל אייכלר: אתה שאלת

ישראל אייכלר:  אני כבר יכולתי לסיים כך אבל אם אתה שאלת, תקבל תשובה

אופיר כץ: היום בתקנה 8(ב), זו התקנה שמסדירה את הבקשה להפחתת תקופת ניכוי, נאמר: "על אף האמור בתקנת משנה (א), מצא הממונה כי נבצר ממנו לעזוב את ישראל וכולי וכולי, רשאי הממונה להחליט על הפחתת תקופת השיהוי שתיזקף לחובתו לעניין תקנת משנה (א)(2)"

אופיר כץ:       תקנת משנה (א)(2) היא התקנה שמדברת על התשלום לעובד ועליה חלות הוראות תקנה 8(א) שהן ניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק וניכויים נוספים

קריאה: חלים גם הניכויים של המס ושאר הדברים

אלעד כהנא: אין עמלת משיכה

אלעד כהנא:  יש עמלת ניהול אבל לא עמלת משיכה

אופיר כץ: זו העמלה היחידה

איילת וולברג: אולי תסביר ותחדד כי אני חושבת שלא עולה כאן בבירור הפער בין מה שקבוע היום בתקנות

אופיר כץ: אני חושב שהפער הוא באופן בו המנגנון כתוב

אופיר כץ:  היום בתקנות על הגשת בקשה להפחתת ניכוי כתוב שבקשה להפחתת ניכוי היא בקשה שאם היא מתקבלת, חוזרים אחורה לבקשה הראשונה והבקשה הראשונה משתנה

אופיר כץ:  על הבקשה הראשונה חלות ההוראות של הניכויים ודמי התפעול וגם המס

אופיר כץ:  בחוק כתבנו אחרת

אופיר כץ:  זה קצת יותר סמנטי ואני חושב שעכשיו החוק כתוב בצורה קצת יותר ברורה

אופיר כץ:  יש את כל הבקשות בנפרד וכתוב כל בקשה מה הדין שלה ומה ההוראות שחלות עליה ואיך

אופיר כץ:  אנחנו צריכים להשוות את המצב כדי שתחול גם ההוראה הזאת של דמי התפעול

אופיר כץ:  שוב, אנחנו לא רוצים שיהיה ניכוי כספי בלי הסמכה מפורשת בחוק

ישראל אייכלר: התקנה לא מספיקה?     

אופיר כץ: אני חושב שזה מעלה שאלות

אופיר כץ:  הרי תקנות תחומות רק לתחום ההסמכה שנקבע להן בחוק

אופיר כץ:  עכשיו יש לנו חוק שכבר קובע דמי תפעול במקרה אחד ובעצם אם ההצעה שגם בתקנות וגם בחוק יהיה דמי תפעול, אני חושב שזה עלול להעלות שאלות לעניין הסמכות לגבות את זה

אופיר כץ:  שזה לא ייראה מסוג הדברים שאפשר לקבוע אותם רק בחוק

ישראל אייכלר: אם כתוב כאן דמי ניהול של הקרן או בניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק, זה לא מספיק לך?     

אופיר כץ: זה על המשיכה הראשונה

ישראל אייכלר: ואחר כך?     

אופיר כץ: אני רוצה שיהיה ברור שזה על כל משיכה שהיא

אופיר כץ:  שוב, זה המצב הקיים

אלעד כהנא: אני חייב להגיד שאני לא מבין כך את המצב הקיים

אלעד כהנא:  אני מבין את המצב הקיים כעמלת ניהול

אלעד כהנא:  ברגע שנמשך כסף, להבנתי אין ניהול, השאר עובר לאוצר המדינה

אופיר כץ: עמלת ניהול, זאת העמלה

אופיר כץ:  אין כמה עמלות

אלעד כהנא: אם יש את אותה עמלה, זה קיים גם היום, אין היום בחוק הסמכה מפורשת לעמלת משיכה אבל אני לא מבין את התקנות כעמלת משיכה

אופיר כץ: אם יש טענות כלפי הסמכות בחוק הקיים, והשאלה שלך גם לגבי החוק הקיים, זה בסדר, אלה טענות נפרדות שצריך לדון ולבחון אותן, אבל נראה לי שבדיון הזה אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאין פער בין ההסמכה בחוק הקיים לבין התקנות

אופיר כץ:  כמו שאמרתי, יש עמלה אחת של 57

אופיר כץ: 5 שקלים שהייתה 80 ומשהו שקלים

אופיר כץ:  זאת העמלה

אפרת לב ארי: היא לא נגבית באופן שוטף

אפרת לב ארי:  לא כמו שאני מנהלת היום חשבון בנק או חשבון חסכון, הבנק גובה ממני עמלה או עמלת שורה או עמלה עבור כל פעולה

אפרת לב ארי:  כאן יש עמלה שנקראת ניהול, זה נכון, אבל היא נגבית פעם אחת בסוף התקופה, בעת המשיכה

אפרת לב ארי:  אם משכת בפעם אחת, אם משכת בעוד פעמים, כן, זאת עבודה של הבנק, זו עמלה תפעולית והוא כן גובה אותה גם אם הגשת אחר כך בקשה להפחתה והיא התקבלה

אפרת לב ארי:  זה עוד סכום כסף שיעבור

אפרת לב ארי:  רוב הסיכויים שאתה כבר כנראה בחוץ לארץ כך שמדובר בהעברה בין-לאומית ואז יש כאן עלויות תפעוליות לבנק ולכן הוא שוב גובה את העמלה הזאת

ישראל אייכלר: לאחר התייעצות משפטית, יש לכם סמכות להגיש כמה תקנות שאתם רוצים

ישראל אייכלר:  בעזרת השם אנחנו את החוק נאשר כמו שהוא ועל בסיס זה תוכלו לעשות תקנות ואם תרצו, ואם התקנות יהיו סבירות והוגנות - התקנות שלכם יאושרו על ידינו

ישראל אייכלר:  כך גם תוכלו לעמוד בפני כל ערעור

איילת וולברג: יהיה אפשר לבחון, לברר, לדייק ולחשוב על נוסח ועל מה שמבקשים לקבוע

ישראל אייכלר: של התקנות

איילת וולברג: ואולי להכניס את זה במסגרת התיקון לתקנות שמשלימות את ההסדר הזה שיגיע לוועדה

אפרת לב ארי: חשוב לי להגיד שהתקנות המשלימות הועברו היום מלשכת השר שלנו לאדוני היושב-ראש

ישראל אייכלר: אפשר לתקן את זה

ישראל אייכלר:  תוכלו להוסיף מה שאתם רוצים

אפרת לב ארי: זה כבר הונח בוועדה

אפרת לב ארי:  אני חושבת שזה נשלח למייל של יושב-ראש הוועדה

נעה בן שבת: אנחנו לא יודעים אם הגיע

ענת כהן שמואל: תקנות לא מגישים למייל של יושב-ראש הוועדה

אפרת לב ארי: אני אבקש מלשכת השר להעביר למייל של הוועדה

ישראל אייכלר: לשכת השר יכולה כבר לכתוב מה שהיא צריכה על פי התקנות, על פי החוק ועל פי הצרכים

ישראל אייכלר:  היות והדיון הזה עוסק בדיני עובדים, חבל לכם להכניס דברים שאחר כך יפסלו את זה

אופיר כץ: אני מצטער, אני חייב לחזור ולומר שאני חושב שזה משהו שלפחות כרגע, על פניו, מצריך הסמכה בחוק, כמו שכרגע ההוראה קבועה בחוק

ישראל אייכלר: אבל יש יועצים משפטיים משלנו

ישראל אייכלר:  אני לא צריך את היועצים המשפטיים של האוצר

ישראל אייכלר:  יש לנו יועצות משפטיות ותיקות מאוד

ישראל אייכלר:  נעה, אולי תגידי כמה מילים על זה

ישראל אייכלר:  למה אני צריך להגיד?     

איילת וולברג: בסעיף קטן (ד) בחוק נקבע ש"עובד זר זכאי לקבל את הכספים ששולמו בעדו לקרן או לחשבון הבנק בתוספת הרווחים שנצברו עליהם בניכוי דמי ניהול של הקרן ובניכוי עמלות בשל ניהול חשבון הבנק לפי העניין ובניכוי מס כדין במועד, במקום ובתנאים שקבע שר הפנים"

איילת וולברג:  אנחנו כן מבינות שאם ירצו בהמשך לקבוע בתנאים ששר הפנים קובע, יהיה אפשר לקבוע תנאים לעניין הזה

איילת וולברג:  בכל אופן, כבר יש הסמכה בחוק לגבות עמלות בשל ניהול חשבון הבנק

איילת וולברג:  נראה לנו שאולי כדאי בהמשך לחדד גם את המצב מבחינה משפטית וככל שיהיה צורך, לתקן את התקנות בהתאם

ישראל אייכלר: לשם כך יש ועדה ולשם כך יש מחוקקים, כדי שיוכלו לתקן עיוותים

ישראל אייכלר:  אחד הדברים שאנחנו מתקנים עכשיו זה החוק הזה

ישראל אייכלר:  מחר תגיד שיש בעיה אחרת, נבוא שוב

אלעד כהנא:  כבודו, אני רוצה לומר רק עוד דבר אחד לגבי התחולה שחשוב לי לומר

אלעד כהנא:  ממה שאני מבין לגבי סעיפי התחולה שמנוסחים כרגע, הם נועדו לעניינים תלויים ועומדים, נקרא לזה כך, או חדשים או כאלה שהגישו בקשות שונות שאם אני מבין נכון טרם הוכרעו עד סוף הדרך

אלעד כהנא:       אני כן רוצה לומר שיש גם עובדים שמן הסתם עניינם כבר הוכרע למשל לפני שנתיים כאשר הם יצאו, השיגו וכולי לפי הסדר שנמצא לא חוקתי ועכשיו מוצע כאן כן הסדר מקל יותר

אלעד כהנא:  ממילא הכספים שלהם יועדו למטרות ספציפיות שהן רווחת העובדים, אותם כספים שחולטו ולא הוחזרו להם, כך שממילא הם לא נבלעו בשום מקום

אלעד כהנא:  אני כן חושב שראוי לאפשר להם, למי שמעוניין, לפנות בבקשה ולקבל את הדלתא בין מהם שלקחו ממנו לבין מה שיש בהסדר הזה

ישראל אייכלר: מה עמדת הרשות?     

אפרת לב ארי: עמדתנו היא שזה לא אפשרי

אפרת לב ארי:  כלומר, בג"ץ אמנם פסל את ההסדר אבל הוא לא פסל אותו מיידית, בשונה למשל מההסדר של המסתננים שנפסל בזמנו מיידית

אפרת לב ארי:  בג"ץ גם נתן למדינה שהות של שישה חודשים של בטלות מושעית

אפרת לב ארי:  כלומר, במשך שישה חודשים, שבהמשך הוארכו בעוד שלושה חודשים, המנגנון הקיים המשיך להתקיים ולפעול

אפרת לב ארי:  מעבר לזה, בג"ץ גם לא הורה לנו לבצע החזר, גם לא החזרים מלאים וגם לא החזרים של ההפרשים

אפרת לב ארי:  הוא רק קבע שאם השרים והכנסת לא יחוקקו הסדר חלופי, רק אז המדינה תבצע החזרים לכל העובדים ברחבי העולם מהם נוכו הכספים

אפרת לב ארי:  אנחנו לא חושבים שיש הצדקה לזה

אלעד כהנא: אני מבקש להרחיב

עאידה תומא סלימאן: את יכולה לחזור על המשפט האחרון?     

אפרת לב ארי: אני כבר לא זוכרת מה אמרתי

ישראל אייכלר: חברת הכנסת סלימאן, אנחנו עוסקים בחקיקה

עאידה תומא סלימאן: רציתי לראות אם הבנתי נכון

עאידה תומא סלימאן:  לבדוק את יכולת ההבנה שלי

ישראל אייכלר: נעשה את זה אחרי ההצבעה

ישראל אייכלר:  אנחנו נצביע קודם על ההסתייגויות

ישראל אייכלר:  תקריאי את ההסתייגויות

איילת וולברג: לסעיף 1, חברי הכנסת מרב מיכאלי, נעמה לזימי, גלעד קריב, אפרת רייטן מרום מציעים: בפסקה (2) להצעת החוק – זה בעמוד 1 – בסעיף קטן (ד1)(1) המובא בה

ישראל אייכלר: מה מספר ההסתייגות?     

איילת וולברג: הסתייגות מספר 1

איילת וולברג: אני אסיים להקריא את ההסתייגות

איילת וולברג:  "במקום 25 אחוזים יבוא 35 אחוזים"

איילת וולברג:  הם מציעים שאותם 25 אחוזים שנשארים בידיים של העובד הזר ללא תלות בתקופת השיהוי הלא חוקית שלו, יהיו לו 35 אחוזים

ישראל אייכלר: אנחנו נצביע על הסתייגות מספר 1

ישראל אייכלר:  מי בעד קבלת ההסתייגות? 1

ישראל אייכלר:  מי נגד? 3

ישראל אייכלר: ההסתייגות לא נתקבלה     

ישראל אייכלר: 1 בעד, 3 נגד

ישראל אייכלר:  ההסתייגות לא נתקבלה

איילת וולברג: לחלופין, בפסקה (2), בסעיף קטן (ד1)(1) המובא בה: "במקום 25 אחוזים יבוא 40 אחוזים"

ישראל אייכלר:  מי בעד קבלת ההסתייגות? 1

ישראל אייכלר:  מי נגד? 3

ישראל אייכלר: ההסתייגות לא נתקבלה     

ישראל אייכלר: 1 בעד, 3 נגד

ישראל אייכלר:  ההסתייגות לא נתקבלה

איילת וולברג: הסתייגות מספר 2

איילת וולברג:  בפסקה (2), בסעיף קטן (ד1)(2) המובא בה: ברישה, אחרי "סדר זה" יבוא "ובלבד שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין פסקת משנה (ב)"

איילת וולברג:      כאן לפני שמנכים לעובד זר לפי פסקת משנה (ב) מבקשים לאפשר לו הזדמנות לטעון את טענותיו

ישראל אייכלר: מי בעד קבלת הסתייגות מספר 2? מי בעד קבלת ההסתייגות? 1

ישראל אייכלר:  מי נגד? 3

ישראל אייכלר: ההסתייגות לא נתקבלה     

ישראל אייכלר: 1 בעד, 3 נגד

ישראל אייכלר:  ההסתייגות לא נתקבלה

איילת וולברג:  הסתייגות מספר 3

איילת וולברג:  בפסקה (2) בסעיף קטן (ד1)(2ב) המובא בה: במקום "בשיעור הניכוי החל לגבי העובד הזר המפורט בטור ב' לתוספת הראשונה 1ב' בהתאם לתקופה שחלפה מתום התקופה שבה הורשה לשהות בישראל עד מועד עזיבתו את ישראל (בסעיף זה – תקופת השיהוי המפורטת בטור א' לתוספת הראשונה 1ב')" יבוא "בסכום של 4,000 שקלים חדשים לכל חודש בהתאם לתקופה שחלפה מתום התקופה שבה הורשה לשהות בישראל עד מועד עזיבתו את ישראל (בסעיף זה – תקופת השיהוי)"

איילת וולברג:      ההסתייגות הזו, בדומה למה שהוצע כאן על ידי קו לעובד, אומרת שבמקום שהניכוי יהיה באחוזים, הוא יהיה סכום של 4,000 שקלים

איילת וולברג:  זו גם הסתייגות לנושא

איילת וולברג:  לא צריך להצביע על שאר ההסתייגויות אבל יהיה צריך בהתאם, אם היא תתקבל, לתקן גם הוראות אחרות בחוק

ישראל אייכלר: מי בעד קבלת הסתייגות מספר 3? מי בעד קבלת ההסתייגות? 1

ישראל אייכלר:  מי נגד? 3

ישראל אייכלר:  מי נמנע?     

ישראל אייכלר: ההסתייגות לא נתקבלה     

ישראל אייכלר: 1 בעד, 3 נגד

ישראל אייכלר:  ההסתייגות לא נתקבלה

איילת וולברג: הסתייגות אחרונה

איילת וולברג:  בפסקה (2), בסעיף קטן (ד1) המובא בה: אחרי פסקה (3) יבוא "התראה על תחילת הליך הניכוי תובא בפני העובד הזר בשפתו בתום התקופה שבה הוא הורשה לשהות בישראל לפי הוראות חוק הכניסה לישראל

איילת וולברג:  תקופת השיהוי לצורך חישוב שיעור הניכוי תחל 30 ימים מיום מתן ההתראה"

ישראל אייכלר: מי בעד קבלת הסתייגות מספר 4? מי בעד קבלת ההסתייגות? 1

ישראל אייכלר:  מי נגד? 3

ישראל אייכלר:  מי נמנע?     

ישראל אייכלר: ההסתייגות לא נתקבלה     

ישראל אייכלר: 1 בעד, 3 נגד

ישראל אייכלר:  ההסתייגות לא נתקבלה

ישראל אייכלר:      נצביע על הצעת החוק כפי שהוקראה על ידי היועצת המשפטית איילת וולברג, הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 24) (פיקדון לעובדים זרים), התשפ"ד-2024

ישראל אייכלר:      מי בעד אישור הצעת החוק? 3

ישראל אייכלר:  מי נגד? 1

ישראל אייכלר: אושר     

ישראל אייכלר: שלושה בעד אישור הצעת החוק ואחד נגד

ישראל אייכלר:  הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית ותעלה למליאה להצבעה לקריאה שנייה ושלישית

ישראל אייכלר:      תודה רבה

ישראל אייכלר:  הישיבה נעולה