הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 92, 2024-02-06 00:00

מיקי לוי: בוקר טוב לכולם, תודה רבה שבאתם

מיקי לוי:  היום יום שלישי, כ"ז בשבט התשפ"ד, אני מתכבד לפתוח את ישיבתה של הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא מוכנות המדינה לרעידות אדמה - תשתיות לאומיות ומבנים, דוח 2024

מיקי לוי:  למעשה דיון מעקב

מיקי לוי:       היום ה-123 לפרוץ המלחמה ו-136 מאזרחינו עדיין נמצאים בשבי החמאס

מיקי לוי:  נקווה שצה"ל יכריע את החמאס בימים הקרובים והחטופים, אזרחינו, יחזרו בשלום לביתם

מיקי לוי:       בדיוק לפני שנה התקיים בוועדה הזו דיון בנושא מוכנות המדינה לרעידות אדמה, הגורמים המומחים היושבים כאן חלקם התריעו כי ישראל נמצאת באזור שמועד לרעידות אדמה וכי ההשפעה תהיה עצומה והרסנית, פגיעה בבני אדם ובמבנים, כל הנוכחים הסכימו כי היערכות מקדימה תצמצם פגיעה בנפש ובתשתיות, תמנע קריסת תשתיות ומבנים

מיקי לוי:  אני יכול להגיד כבר בשולי הדברים שהצפי הוא בין 7,000 ל-9,000 הרוגים במידה שזה יקרה אם המדינה לא תעשה מעשה ותבצע חיזוק של מבנים

מיקי לוי:       משרד מבקר המדינה מתריע שנים רבות על הצורך בהיערכות, הוא מפרט אחת לכמה שנים את מכלול הליקויים בתחום התשתיות ושירותים ציבוריים

מיקי לוי:  בדיון הקודם עלתה שאלת התקצוב וכמובן ביקשנו לבדוק כמה כסף נוצל מהתקציב שהועמד לנושא, מעיון בדוח החדש ובחינה של נקודות הביקורת בו, אני חייב להגיד שאני עדיין מזועזע מהממצאים אשר מצא מבקר המדינה

מיקי לוי:  תקצוב ההיערכות הממשלתית 'מגן צפון', שהתקבלה בהחלטת ממשלה 302ב', 5 מיליארד שקל

מיקי לוי:  למיטב הבנתי נמצא מקור תקציבי רק ל-890 מיליון

מיקי לוי:       עמידות מבני מגורים, יש 350 מיליון שלא יודעים איפה הם, או אולי תהיה לנו עכשיו תשובה

מיקי לוי:  עמידות מבני מגורים, יישום תמ"א 38

מיקי לוי:  יותר מעשור לאחר שאושרה תמ"א 38 היא לא השיגה את מטרתה העיקרית ולא חיזקה את רוב מבני המגורים מפני רעידות אדמה

מיקי לוי:  להזכירכם, אזור הצפון הוא כעת חזית ונתון לפגיעות מתמשכות של ירי מסיבי

מיקי לוי:  בדיון הקודם הצפנו את עניין בתי החולים ובתי הספר ביישובי הצפון אשר אינם מוכנים לאירוע מהסוג הזה

מיקי לוי:       אני רואה בנקודות הביקורת של הדוח החדש באמת חובה לקיים את הדיון הזה

מיקי לוי:  יש ליקויים בתשתיות הגז, מים, חשמל, תחבורה, עמידות מבני תיירות ומבני תעשייה והרשימה עוד ארוכה ארוכה

מיקי לוי:       אני מתחבר לדיון הקודם שעשינו פה והדאגה, לא זוכר בדיוק את המספר, אבל נדמה לי 13 בתי ספר או 14 בתי ספר לפי דיווחי משרד החינוך שלא חוזקו ועוד כמה בתי חולים בצפון שלא חוזקו

מיקי לוי:  אלה מבנים קריטיים

מיקי לוי:       אני אשתדל לנגוע בכל נקודות הביקורת

מיקי לוי:  יש סיכוי סביר שחלק מהגופים המבוקרים יצטרכו להגיע שוב להגיע לוועדה, חשוב לי שכולכם תשיבו את מה שאתם יודעים להשיב ואם לא, נלך הביתה נעשה שיעורי בית ונחזור הנה לישיבת מעקב

מיקי לוי:  אנחנו לא נרד מהנושא הזה, האסון חס וחלילה, אם יתרחש בצפון, בעשר ערים המוקדים האלה הם מוקדי רעידות אדמה, ערים בצפון, וחס וחלילה אם יקרה משהו, הזכרתי פחות או יותר הערכה כמה נזק וכמה פגיעות בנפש יהיו

צחי סעד: אדוני היושב ראש, שלום לכולם

צחי סעד:  רעידת אדמה חזקה היא שאלה של זמן, אדוני היושב ראש

צחי סעד:  רעידת אדמה חזקה, אנחנו מדברים על תרחיש ייחוס קשה, הזכרת פה 7,000 חללים, אנחנו מדברים על אלפי חללים, אלפי פצועים, מאות אלפים פצועים קל, 170,000 מחוסרי בית

צחי סעד:  אנחנו מדברים על מחוסרי בית, לא רק מפונים אלא שאי אפשר לחזור לבתים שלהם מהבחינה הזאת

צחי סעד:  היקפים מאוד מאוד גדולים

צחי סעד:  זה תרחיש הייחוס כמובן

צחי סעד:  הרעידה יכולה להיות קלה יותר, אבל זה תרחיש הייחוס שמתכוונים אליו, תרחיש מאוד מאוד קשה

צחי סעד:       רעידת אדמה חזקה היא שאלה של זמן והיא אחד מארבעת האיומים המרכזיים על המדינה, שהמדינה נערכת אליהם, גם כפגיעה באוכלוסייה ובעורף, אבל מצד שני למרות שהנזקים שלה מתוך הארבעה האלה הם הקשים ביותר ההשקעה של המדינה במוכנות לרעידות אדמה היא הנמוכה ביותר, נמוכה גם בהיבטים של כוח אדם, גם בהיבטים של תקציב וגם בהיבטים של תשומת לב ציבורית, תשומת לב של הממשלה שהיא משקיעה בנושא זה, רע מאוד

צחי סעד:       מצד שני אנחנו מצביעים גם בדוח הזה על זה שההשקעה במוכנות מעבר לעובדה שהיא אמורה לתרום להפחתה בנפגעים, הפחתה בהרוגים, הפחתה בנפגעים בגוף ובסבל האנושי האיום שכרוך ברעידת אדמה היא גם יעילה כלכלית, השקעה במוכנות לרעידות אדמה היא יעילה כלכלית

צחי סעד:  אנחנו מבינים בדוח נתונים של עד כ-13 דולר החזר על כל דולר שיושקע במוכנות

צחי סעד:  בדוח קודם הצבענו על ארבעה דולר, זה לא משנה, היחס הזה מובן מאליו לכל בר דעת שהשקעה במוכנות מחזירה את עצמה גם מהבחינה הכלכלית בהקשרים האלה

צחי סעד:       כאמור זה דוח מעקב שנעשה על דוח מיוחד שמשרד המבקר המדינה פרסם ב-2018, מעקב מורחב, ולמעשה תמונת המצב שמתגלה במעקב הזה היא שהשנים שחלפו מאז, אנחנו מדברים על כמעט שש שנים, השנים שחלפו בוזבזו במידה רבה, הן לא נוצלו לקידום פעולות לשיפור משמעותי

צחי סעד:  מעט נושאים קודמו ואנחנו נתייחס אליהם פה, אבל כשאתה מסתכל על תמונת המצב ברמה הלאומית הכללית השנים האלה חלפו ובוזבזו וחבל מאוד

צחי סעד:       אובדן הזמן הזה הוא חמור במיוחד לאור העובדה שרעידות אדמה זה תחום שמתאפיין בצורך בהשקעה ארוכת טווח, זה לא דברים שאפשר לתקן אותם בטווח הקצר, אלה דברים שדורשים תכנון ארוך טווח, תקציבים משמעותיים ותהליכים שלוקחים

צחי סעד:  חיזוק של מבנים ותהליכים מהסוג הזה מטבע הדברים לוקחים הרבה זמן ולכן אובדן הזמן הזה הוא חמור במיוחד

צחי סעד:  כאמור, סך הכול שחלף מאז הדוח הקודם, מרביתו בוזבזה

צחי סעד:      במעקב עולה תמונת מצב עגומה

צחי סעד:  גם בהיבטים של תכלול הנושא ועדת ההיגוי ללא סמכויות מספיקות, ללא תקציב מספיק, דיברנו על זה גם בדיונים קודמים בהקשרים האלה על זה שנדרש תכלול הנושא ע"י ועדה או גוף שיהיו לו סמכויות חזקות ותקציב

צחי סעד:  למעשה מה שנדרש פה זה תוכנית רב שנתית עם תקציב רב שנתי שיאפשר טיפול מתמשך בסוגיה הזאת

צחי סעד:  נכון להיום זה לא קיים, וכמו שאמרתי, השנים חלפו ולצערנו הדברים לא התקדמו בצורה משביעת רצון

צחי סעד:      בעקבות הדוח הקודם, למעשה בעקבות טיוטת הדוח ולפני פרסום הדוח הקודם, הייתה החלטת ממשלה שקיבלה החלטה לבצע מיגון בצפון, מיגון גם כנגד טילים וגם חיזוק מבנים לרעידות אדמה, תכנית 'מגן לצפון' שדיברה על 5 מיליארד שקלים שהיו צריכים להיות מושקעים במבנים בצפון למיגון כאמור כנגד טילים ורעידות אדמה

צחי סעד:  למרבה הצער לא אותר מקור תקציבי ל-5 מיליארד האלה, רק ל-18% מתוכם אותר מקור תקציבי והמימוש בפועל היה עוד יותר צנוע, כ-200 מיליון שקל, אחוז זעום ביותר שמעיד גם על הפעולות ורמת ההתקדמות או אי ההתקדמות בתחום הזה גם כשכבר התקבלה החלטת ממשלה בנושא הזה

צחי סעד:       אנחנו מצביעים בדוח על תמונת המצב בתחום של חיזוק מבנים, בתשתיות, בחינוך, בבריאות, במבנים של כוחות הצלה ועוד נושאים

צחי סעד:  בסך הכול השורה התחתונה היא שיש מעט התקדמות

צחי סעד:  בתחום של חיזוק מבני מגורים עדיין נדרשת הכוונה מרכזית לחיזוק המבנים, חיזוק מבני המגורים באמצעות תמ"א 38 שנזכיר לכולנו, תוכנית שנועדה לחיזוק מבנים במקור כנגד רעידות אדמה

צחי סעד:  הביטול שלה ללא חלופה ראויה למעשה ובלי שניתן איזה שהוא מענה אחר שמאפשר לבצע את חיזוק המבנים האלה גם באמצעות מציאת יכולת מימון וגם יצירת תמריץ לביצוע הדברים האלה, בלי להיכנס לבעייתיות בתוכנית הזאת, אבל היעדר חלופה מתאימה לא יאפשר לחזק מבנים ולקדם את הנושא הזה

צחי סעד:       לסיכומו של עניין, אדוני היושב ראש, אני קצת מרגיש דז'ה-וו

צחי סעד:  עשינו פה כמה דיונים בוועדה בשנים האחרונות, הזכרת דיון לפני שנה, היה פה גם דיון בשנת 2018 בדוח הקודם ששם למעשה הוזמן לדיון והופיע ראש המל"ל בשעתו, שבמסגרת החלטת הממשלה שהתקבלה בסמוך להכנת הדוח הוטל עליו לרכז ולתכלל את הנושא הזה, והוא גם נתן פה בוועדה מספר הבטחות, בין היתר לקדם את הסמכויות של ועדת ההיגוי ולקדם החלטת ממשלה בנושא הזה, ולמעשה דובר אז שמתכוונים להביא להחלטת ממשלה בתקופה הקרובה באותה שעה וכו'

צחי סעד:  לצערנו מסיבות שונות, אנחנו מדברים על שנת 2018, הדברים האלה לא התקדמו

צחי סעד:       כמו שאמרנו, אנחנו מגיעים לשנת 2024 כשלמעשה ההתקדמות היא די חלשה בהקשר הזה וחשוב לומר, עדיין לא מאוחר

צחי סעד:  למרות השנים שבוזבזו, למרות הזמן שלא נוצל כנדרש, עדיין נדרש להיערך, להכין תוכנית רב שנתית, עם תקצוב רב שנתי ותשומת לב מתאימה ומתן סמכויות לגורם מתכלל ולהתחיל לקדם את הנושא הזה

צחי סעד:  חייבת להיות נקודת התחלה, חייבת להיות תוכנית רב שנתית כדי שכשיש תהפוכות פוליטיות כאלה ואחרות עם חילופי ממשלות, חילופי שרים וחילופי תפקידים וכו' עדיין תהיה תוכנית שתוכל להמשיך לרוץ גם ברקע של השינויים האלה

צחי סעד:       ברשותך, נמצא איתנו פה דוד בר, מנהל האגף, שהיה האחראי על הכנת הדוח, וגם מר נתן שטיבלמן, סגן מנהל האגף, אני אבקש מהם להציג בקצרה את עיקרי הממצאים

מיקי לוי: בבקשה

נתן שטיבלמן: בוקר טוב

נתן שטיבלמן:  הדוח הזה הוא דוח מעקב על הדוח מ-2018, בדקנו בדוח הנוכחי את הפערים במוכנות בין הדוח הקודם למצב הנוכחי וכמו כן הוספנו עוד כל מיני נושאים שרצינו לבדוק ולא הספקנו במסגרת הדוח הקודם

נתן שטיבלמן:  התמקדנו בדוח הנוכחי גם בתשתיות חינוך, ההיבטים הרגולטוריים, תשתיות בריאות וחיזוק מבני מגורים

נתן שטיבלמן:       כמו שדובר, תרחיש הייחוס, כולנו מכירים אותו, אנחנו מדברים פה על 7,000 הרוגים ו-9,000 פצועים קשה ובינוני, עשרות אלפים מחוסרי בית ועשרות אלפי בניינים עם הרס כבד ולכן, כמו שצחי אמר, צריכה להיות תוכנית רב שנתית וככל שיהיה מוקדם יותר כך אנחנו נספיק יותר

נתן שטיבלמן:       על כל דולר שאנחנו משקיעים בהיערכות אנחנו עשויים לחסוך כ-13 דולר לאחר רעידת אדמה, ההיקף הכספי של הנזק שמוערך נכון ל-2010 הוא בין 25 ל-50 מיליארד דולר בעקבות רעידת אדמה

נתן שטיבלמן:       על כל הנושא הזה של היערכות מופקדת הוועדה להיערכות לרעידות אדמה, אולם בוועדה עובדים רק שלושה אנשים ויש לה אפס סמכויות כלפי הגופים האחרים, משרדי ממשלה וכדומה

נתן שטיבלמן:       לגבי חיזוק מבנים, ב-18 השנים האחרונות חוזקו במסגרת תמ"א 38 כ-2,800 מבנים, שזה בערך 3

נתן שטיבלמן: 6% מכלל המבנים שמחייבים חיזוק

נתן שטיבלמן:  70% מבתי החולים הכלליים אינם עומדים ברעידות אדמה באופן מלא ובתי החולים כזכור חייבים להמשיך לתפקד גם לאחר רעידת האדמה

נתן שטיבלמן:  נכון להיום 87 בתי ספר חוזקו מתוך 1,600, יש עוד כמה עשרות ואולי טיפה יותר מבנים שנמצאים בשלבים כאלה ואחרים של תכנון ובדיקה

נתן שטיבלמן:      לגבי ועדת ההיגוי

נתן שטיבלמן:  כמו שאמרתי, הוועדה היא הגוף היחידי כמעט במדינה שמתעסק מבוקר עד ערב בנושא של רעידות אדמה, אבל בוועדה עובדים רק שלושה אנשים

נתן שטיבלמן:  זה לא מספיק להיקף המטלות שעומדות בפניה

נתן שטיבלמן:  כמו כן התקציב של הוועדה קוצץ מ-2016, שהיה 15 מיליון שקל, הוא קוצץ ל-6 מיליון שקלים, ירידה של 60%

נתן שטיבלמן:  מוצע כמובן שכל הנוגעים בדבר, משרד האוצר, משרד הביטחון ורח"ל, יקבעו את המשאבים הנחוצים לוועדה, למען המטלות שמוטלות עליה

נתן שטיבלמן:       סמכויות

נתן שטיבלמן:  כמו שצחי אמר, לבקשת מל"ל ועדת ההיגוי גיבשה ב-2018 הצעת מחליטים שתכליתה להסדיר את עצמאותה וסמכויותיה

נתן שטיבלמן:  הוועדה הגישה בשנים 2019 עד 2021 את הצעת המחליטים, אבל הבקשה הזאת לא קודמה הלאה וכפועל יוצא אין עדיין לוועדה סמכויות לחייב את משרדי הממשלה, גופי תשתית ורשויות מקומיות לפעול בהתאם להנחיות הוועדה

נתן שטיבלמן:       דיונים בוועדת השרים

נתן שטיבלמן:  ועדת השרים האזרחית למצבי חירום אמורה להתכנס כדי לדון בנושאים האופרטיביים, גם בנושאים הקשורים לרעידות אדמה

נתן שטיבלמן:  מ-2016 לא התכנסה הוועדה ודנה בנושא שקשור לרעידות אדמה

נתן שטיבלמן:  היה דיון אחד של עדכון לגבי מערכת תרועה, אבל לא היו נושאים אחרים שהועלו והתקבלו החלטות לגביהם

נתן שטיבלמן:       לגבי תמ"א 38

נתן שטיבלמן:  18 שנים מאז שאושרה תמ"א 38

נתן שטיבלמן:  כמובן היא לא השיגה את המטרה, עד היום חוזקו רק כ-4,700 בניינים, 2,700 חוזקו, 4,700 נמצאים בשלבי תכנון כאלה ואחרים, זה בסך הכול 6% מכלל המבנים שמחייבים חיזוק

נתן שטיבלמן:  התמ"א חלה יותר באזורי הביקוש ולא באזורים שקרובים לקווי השבר

נתן שטיבלמן:  באזורים האלה חוזקו עד היום במסגרת התמ"א כ-700 בניינים בלבד

נתן שטיבלמן:       לגבי תחליף לתמ"א 138

נתן שטיבלמן:  התמ"א נוסדה בעקבות כך שפינוי בינוי לקח המון שנים, גם לפני 20 שנה פינוי בינוי היה יכול לקחת כ-11 שנים, תמ"א 38 נועדה לחזק בניינים נגד רעידות אדמה בזמן קצר יחסית

נתן שטיבלמן:  ב-2022 התקבלה בכנסת הצעת חוק להחליף את תמ"א 38 בתיקון 139

נתן שטיבלמן:  תיקון 139 גם מאפשר חיזוק נגד רעידות אדמה, אולם הוא שם דגש רב יותר על היבטים של התחדשות עירונית ומה שאנחנו מציינים זה שאפשר להחליף, אם מחליטים להחליף את תמ"א 38 אפשר להחליף אבל צריך לוודא שהחלופה הזאת תיתן מענה מלא כמו שתמ"א 38 אמורה הייתה לתת מענה, כלומר לחזק בניינים בזמן קצר והזמן הוא קריטי בנושא הזה

נתן שטיבלמן:      חיזוק מבני מגורים, החלטה 302ב'

נתן שטיבלמן:  התקבלה החלטה 302ב' לחזק בניינים, מיגון העורף בפני טילים ושיפור המוכנות לרעידות אדמה, הוקצה תקציב של 5 מיליארד שקלים בין השנים 2019 עד 2030, בפועל נמצא מקור תקציבי ל-890 מיליון שקל, שזה כ-18%, מומשו מתוך זה 186 מיליון ₪ נכון ל-2022 ורק 7 מיליון ₪ הם לטובת חיזוק נגד רעידות אדמה

נתן שטיבלמן:  כמובן זה לא מספיק וצריך למצוא את המקור התקציבי ולחזק כמה שיותר מבנים גם במסגרת התכנית הזאת

נתן שטיבלמן:       דיור ציבורי

נתן שטיבלמן:  עד 2016 חוזקו כ-113 בניינים, בין 2016 עד 2022 נמצאו בתהליך חיזוק עוד כ-100 בניינים והתוכנית של משרד השיכון זה לחזק עד 2028 עוד 126 בניינים

נתן שטיבלמן:  בפועל קיימים עוד כ-1,000 בניינים של הדיור הציבורי הסמוכים לקווי השבר שצריך לחזק

נתן שטיבלמן:  אם יחליטו לחזק את כל הבניינים האלה ייקח בקצב הנוכחי כ-48 שנים לחזק את כל הבניינים

נתן שטיבלמן:       לגבי מוכנות תשתיות אנרגיה

נתן שטיבלמן:  חל שיפור בחלק מהתשתיות ביחס לדוח הקודם, אולם יש עדיין תשתיות, למרות שקיימת תוכנית בחברת החשמל כ-63 מהמבניים עדיין לא חוזקו, עדיין אין סמכויות לרשות המים על כל ההתארגנויות האזוריות כדי להנחות אותם והמצב דומה גם ביהודה ושומרון שאין לקמ"ט המים ולרשות המים שם סמכויות מתאימות

נתן שטיבלמן:       לגבי מוסדות חינוך

נתן שטיבלמן:  כמו שאמרתי, נכון להיום 87 מוסדות חינוך, שזה 5%, חוזקו נגד רעידת אדמה, אבל יש לציין שבשנים האחרונות ניצול התקציב לנושא הזה השתפר

ולדימיר בליאק: השתפר בכמה?     

צחי סעד: מ-49% ל-68%

נתן שטיבלמן: לגבי מוסדות חינוך במבנים טרומיים, כ-10% מהמבנים של מוסדות חינוך הם מבנים טרומיים

נתן שטיבלמן:  עד היום חוזקו רק שניים והחליטו להרוס 27, אבל זה בסך הכול 16% מכלל המבנים

נתן שטיבלמן:  לגבי כל היתר עדיין לא החליטו

נתן שטיבלמן:       לגבי בתי חולים, 70% מבתי החולים הכלליים אינם עמידים באופן מלא בפני רעידת אדמה וכ-66% מבתי החולים האלה, התשתיות הקריטיות שלהם גם כן לא עמידות בפני רעידת אדמה

נתן שטיבלמן:       לגבי התקציב, מאז הדוח הקודם הוקצה תקציב של כ-80 מיליון שקל לחיזוק שבעה בתי חולים באזורי קווי השבר, אבל לא ראינו שיש תקציב שנתי לחיזוק שאר בתי החולים

נתן שטיבלמן:  לגבי חולים של קופת החולים הכללית, למרות שהייתה החלטה להקצות 250 מיליון שקל ב-2011 משרד הבריאות העביר מתוך הסכום הזה רק 20 מיליון שקל ומשרד האוצר לא העביר שום תקציב, וכפועל יוצא בתי החולים האלה כמעט שאינם זוכים לתקציב לחיזוק

נתן שטיבלמן:       קופות חולים

נתן שטיבלמן:  כזכור קופות החולים אמורות לתת מענה ראשוני לאחר רעידת אדמה

נתן שטיבלמן:  אף קופת חולים לא עשתה סקר של עמידות מבנים של המרפאות בקהילה

נתן שטיבלמן:  קופת חולים כללית לא יודעת מתוך 1,600 הקופות איזה מהן עומדות ולא עומדות ברעידות אדמה

נתן שטיבלמן:  חלק מהבניינים האלה הם בבניינים סגורים ואין להם מידע לגבי אותם הבניינים אם הם עמידים או לא

נתן שטיבלמן:  ואין תקציב לקופות חולים כדי לחזק את המרפאות

נתן שטיבלמן:       תחנות מד"א

נתן שטיבלמן:  כמו בתי חולים תחנות מד"א כמו בתי חולים צריכות להמשיך לפעול גם לאחר רעידת אדמה, יש להן חשיבות ציבורית גבוהה

נתן שטיבלמן:  בשל היעדר תקציב מד"א לא חיזק את 120 התחנות שלו בפני רעידות אדמה

נתן שטיבלמן:  בנק הדם עבר ב-2023 לבניין ישן, הבניין הקודם משמש כגיבוי, אבל הוא לא עמיד בפני רעידות אדמה ולא נעשה עליו חיזוק

נתן שטיבלמן:       כיבוי אש

נתן שטיבלמן:  טרם הוקצה תקציב לסקר של שבע תחנות מתוך 32 שנבנו לפני 1980 ול-15 מתוך 32 התחנות לא נמצא עדיין תקציב כדי לחזק אותן

נתן שטיבלמן:       תחנות משטרה

נתן שטיבלמן:  גם תחנות משטרה נכללות בקבוצה א', מבנים שחשיבותם הציבורית גבוהה

נתן שטיבלמן:  המשטרה לא ביצעה סקר עמידות מבנים לכל 111 התחנות שנבנו לפני 1980 ולא בדקה את 239 תחנות שנבנו לאחר 1980 אם הן עומדות בתקן לקבוצה א'

נתן שטיבלמן:       שירות בתי הסוהר

נתן שטיבלמן:  יש כ-28 מתקני כליאה בהם שוהים כ-16,000 אסירים, 14 נבנו לפני 1980

נתן שטיבלמן:  השב"ס עדיין לא הקצה את התקציב לחיזוק מתקני הכליאה שנבנו לפני 1980, כמו כן אנחנו ראינו שבתי הסוהר לא נכללים בקבוצה א' שהזכרנו קודם

נתן שטיבלמן:  ציינו שאם יש רעידת אדמה ויש פגיעה בבתי סוהר יהיה קושי להעביר את האסירים האלה למקומות אחרים, גם בגלל ההיבטים הביטחוניים וגם בגלל היבטים של מקום

נתן שטיבלמן:       לגבי בתי מלון, בישראל 441 בתי מלון

נתן שטיבלמן:  משרד התיירות ביצע מיפוי חלקי בלבד לגבי המוכנות של בתי המלון, אך אין לו תמונת מצב מלאה לגבי עמידותם לרעידות אדמה

נתן שטיבלמן:  כזכור יש החלטת ממשלה שאת המפונים בעקבות רעידת אדמה יצטרכו לשכן גם בבתי מלון ולמדינה אין ידיעה לגבי כמה מתקנים כאלה יהיו זמינים לאחר רעידת אדמה

נתן שטיבלמן:       לסיכום, נזקים לרכוש ופגיעה בנפש עקב רעידת אדמה אינם גזרת גורל, השקעה במשאבים והיערכות של ממשלה, של רשויות מקומיות ושל חברות התשתית לצד היערכות של גופים פרטיים ושל הציבור כולו עשויים לצמצם את הנזק

נתן שטיבלמן:  בביקורת מעקב נמצא כי חמש שנים שחלפו מאז הדוח הקודם לא נוצלו לקידום פעולות שהביאו לשיפור של ממש בהיערכות לרעידות אדמה וכי המדינה עדיין אינה ערוכה כנדרש לאירוע כאמור

נתן שטיבלמן:       טרם גובשה תוכנית פעולה ארוכת טווח והקצאת תקציב ייעודית רב שנתית למימוש החלטות הממשלה בנושא היערכות המדינה לרעידות האדמה, לוועדת ההיגוי המשמשת כגורם מקצועי המתאם ומכוון את פעולות הממשלה בתחום היערכות לרעידות אדמה אין מספיק כוח אדם להתמודד עם כל האתגרים העומדים בפניה ותקציבה קוצץ בשנים האחרונות ב-60%

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  לא מרנין מה שנקרא

מיקי לוי:  ראש רח"ל ביקש להתחיל, אז בבקשה, אדוני

יורם ארידור: לי קוראים יורם לרדו ואני ראש רח"ל ואני גם יושב ראש ועדת ההיגוי הבין-משרדית

יורם ארידור:  ועדת ההיגוי הבין-משרדית יושבת ברח"ל, אמנם היא גוף מקצועי שעושה את מלאכתו בתחום המקצועי הזה וכפי שנסקר כאן זה הגורם היחידי במדינת ישראל שכל כולו מוקדש לעניין ושמעתם את מסקנות הביקורת לגבי הסמכויות והיכולות של אותה ועדת היגוי

יורם ארידור:       ראשית אנחנו מקבלים את ממצאי הדוח, מבקר המדינה הוא שותף נאמן במאמצים שלנו גם בוועדת ההיגוי וגם ברח"ל לקדם את המוכנות הלאומית והדברים שנסקרו פה דורשים מענה ואני אסקור בפניכם את מה להבנתנו המענה הנדרש שצריך להיות

יורם ארידור:       עוד ב-2022 המשימה של רח"ל היא לספר את תרחיש הייחוס, תרחיש הייחוס שנסקר פה לרעידת אדמה הוא תוצר של עבודה שרח"ל עושה, זה עבודה מתודולוגית שאורכת זמן לארבעת האיומים שלא נסקרו כאן, אבל רעידת אדמה הוא אחד האיומים המרכזיים שבהם והיא קובעת לצורך העניין את התרגיל הלאומי, בכל שנה נבחר מוקד לתרגיל לאומי שלמעשה כל משרדי הממשלה, רשויות ייעודיות, רשויות מקומיות, פיקוד העורף, נערכים לאותו תרגיל לאומי שמתבצע בסוף השנה

יורם ארידור:       בסוף 2022 אנחנו החלטנו שב-2023 בנובמבר יהיה תרגיל לאומי, מה שלא בוצע מ-2017, כפי שנאמר פה על ידי דוח המבקר, ובאמת 2023 הייתה מוקדשת לקידום ההיערכות הלאומית לרעידת אדמה

מטי צרפתי הרכבי: מתי התכנסה הוועדה?      

יורם ארידור: נגיע לזה

יורם ארידור:  אני אסקור ואחר כך אם יהיו שאלות אני אענה

יורם ארידור:  מכל מקום התחלנו את 2023 ואירע המקרה הטרגי בטורקיה בפברואר, שגם חיזק לצורך העניין את הדחיפות וכפי שנאמר פה על ידי המבקר, רעידת אדמה במדינת ישראל היא עניין של זמן, שכן הלוחות זזים, אנחנו מכירים את התנועות, אתה לא יודע מתי זה יקרה, אבל אתה יודע שזה יקרה

יורם ארידור:  יש סטטיסטיקות לכאן או לכאן, כל 100 שנה בעוצמה כזאת, כל 500 שנה בעוצמה אחרת, אבל אתה לא יודע איפה תופסת אותך הסטטיסטיקה

יורם ארידור:  בפברואר, כפי שנאמר פה, רעידת קשה מאוד, 500 קילומטר מכאן, בטורקיה, שנתנה משנה תוקף להחלטה שלנו

יורם ארידור:       למעשה במהלך כל השנה בוצעו מש"מים והיערכויות של משרדי הממשלה ובספטמבר התכנסה ועדת השרים למוכנות העורף בראשות שר הביטחון וקיבלה החלטת ממשלה על גיבוש של טיוטת החלטה שלמעשה עושה סדר פעם אחת ולתמיד

יורם ארידור:  דרך אגב, חלק מהמרכיבים של אותה טיוטה, של אותם סעיפים הם כתוצאה מדוח המבקר ובדגש על המבנים הציבוריים שזה לב ליבו של הסיפור

יורם ארידור:       בית ספר שקורס בשעת לימודים כי הוא לא חוזק זה אירוע באמת באמת טרגי בסדרי גודל

יורם ארידור:  כמובן מרפאות, בתי חולים, מתקני רווחה, מה שנקרא חב"ר, חינוך, בריאות, רווחה, והסיפור של התמ"א נסקר פה, ההצלחה המאוד מאוד מצומצמת בדגש באזורי הביקוש, אבל באזורי הפריפריה למעשה היא לא רלוונטית ושם, עם כל הצער שבדבר, מורכב הפער המשמעותי בדיור הפרטי, שכן כל מבנה שהוקם לפני שנת 1980 הוא לא עומד בתקן רעד והסבירות שהוא יקרוס על יושביו הוא גבוה

יורם ארידור:  ורבותיי, מה שהורג אנשים ברעידת אדמה זה מבנים שקורסים לאנשים עליהם

יורם ארידור:  זה מה שהורג

יורם ארידור:  אם אתה תהיה בשטח פתוח ברעידת אדמה אתה תאבד שיווי משקל ותצא מהעניין הזה ללא פגע

יורם ארידור:       מכל מקום בספטמבר ועדת השרים התכנסה וקיבלה החלטת ממשלה, התוקף של ועדת השרים אחרי 14 יום הופכת להחלטת ממשלה כדת וכדין והיא מינתה את מנכ"ל משרד הביטחון לרכז צוות של מנכ"לים לעבור על סעיפי אותה טיוטה

יורם ארידור:  אני אשמח להעביר אותה אליך, יושב ראש הוועדה

יורם ארידור:  הטיוטה למעשה מטפלת בכלל המרכיבים, מבנים ציבוריים, מבנים פרטיים ושאר המרכיבים, כולל ועדת ההיגוי הבין-משרדית להגדיל אותה ולתת לה סמכות להיות באמת ועדת היגוי שלמעשה מתעדפת לצורך העניין את סדר הטיפול

יורם ארידור:       עוד דבר אחד שהוועדה הזאת התכנסה, מנכ"ל משרד הביטחון כינס את הוועדה ואחד הדברים הראשונים שעלו זה מנגנון סיסטמתי שמקצה משאבים, אחרת זה עוד פעם הופך להיות עניין גחמני, עניין שאתה כל הזמן מתחרה על הדבר הזה עם הצרכים שלעולם הם יותר דחופים והסיפור הזה של טיפול בפערי מדינת ישראל לרעידות אדמה הולך משנה לשנה ונדחה ולא מקבל את הטיפול הנכון

יורם ארידור:      לכן בתוך דיוני אותה ועדת מנכ"ל משרד הביטחון עלה הצורך באמת במנגנון סיסטמתי לתקצוב

יורם ארידור:  הקרן לתקבולי קרקע להבנתנו היא המנגנון הסיסטמתי שממנה יוקצה אחוז מסוים כל שנה

יורם ארידור:  ועדת ההיגוי, אם נצליח באמת לעגן אותה ולהפוך אותה למשהו משמעותי היא תהיה ועדת ההיגוי שתקצה את המשאבים, והנה לנו פתרון פעם אחת ולתמיד

יורם ארידור:  מדברים על זה כל הזמן, זה נסקר פה, זה מדוח לדוח ומוועדה לוועדה והעסק לא מתקדם

יורם ארידור:  רק אותה החלטת ממשלה, אם היא תעבור, היא תבטיח למעשה שיהיה באמת מנגנון

יורם ארידור:  אנחנו עשינו שיחות עם האוצר, הם בהתחלה הסכימו וחזרו בהם וחבל, אבל אני חושב שזה הפתרון

יורם ארידור:       אני ארצה שחגי רזניק, שהוא יועץ של ועדת ההיגוי, הוא היה בעברו גם מנכ"ל משרד השיכון, יספר על המנגנון, כי בסוף, חברים, זה הכול עניין של הקצאת משאבים

יורם ארידור:  כולנו מבינים שזה עניין דרמטי ודחוף וזה יקרה, הבעיה שהמשאבים לא מגיעים וגם כשהם לכאורה מוקצבים, כמו שנסקר פה על מיגון הצפון, 5 מיליארד שקלים, מהסיפור הזה מגיע באמת זרזיף שלא באמת נותן מענה

יורם ארידור:  בבקשה, חגי

חגי רזניק: קודם כל תודה, אדוני היושב ראש, חברי המבקר, החברים הנכבדים פה

חגי רזניק:  שמי חגי רזניק, אני הייתי לשעבר מנכ"ל משרד השיכון, היום במשרד הביטחון אני יו"ר הקרן לחיילים משוחררים, אבל נדרשתי גם על ידי שר הביטחון אישית וגם על ידי ראש רח"ל, לסייע בידע בנושא של חיזוק המבנים והמשבר המאוד מאוד חמור

חגי רזניק:       צריך להגיד, קודם כל הדירקטיבה שתהיה ראש רח"ל היא על דעת שר הביטחון בעצמו, זאת אומרת גם ראש רח"ל וגם אני פה דוברים את דבריו של שר הביטחון וגם נניח על שולחנך, אדוני היושב ראש, מכתב של שר הביטחון חתום בחתימתו שמדבר על אותה דירקטיבה אמורה שאני מתאר אותה כעת

חגי רזניק:       בהתאם לוועדת השרים, שיש לה תוקף של החלטת ממשלה, בעצם צריך להיות החלטה נלווית, הדירקטיבה של שר הביטחון היא לתקן תיקון חקיקה את הקרן לשטחים פתוחים שהיום מקצה 1% מהכנסות קרקע מדינה לכדי 5%, זאת אומרת לייצר 4% נוספים של תקבולים ואז בלי קשר לקוניוקטורה פוליטית או תקציבית או - - -     

מיקי לוי: מה שאנחנו עושים פה היום אין פוליטיקה, ממש לא

חגי רזניק: בלי קשר לא לפוליטיקה מפלגתית, אני אומר בלי קשר לתקציב כזה או אחר - - -     

טלי גוטליב: אולי תסביר שזה הופך להיות מקור תקציבי אחר ולא - - -     

חגי רזניק: מקור תקציבי אינהרנטי בחקיקה שאיננו משתנה והוא קודם לתקציב המדינה על בסיס 4%

טלי גוטליב: בדיוק, זה הרעיון

חגי רזניק: צריך להגיד את הממדים, הממדים הם בשנה משמעותית, הכנסות המדינה מקרקע עומדים על 30 מיליארד שקל, בשנה מינימלית על 10 מיליארד שקל, זאת אומרת זה מקור יפה שיכול לאורך השנים לטפל באותם פערים

חגי רזניק:  ללא מקור כספי כל בר דעת מבין שבסוף העניין הזה לא יטופל לאורך זמן

חגי רזניק:       היו דיונים עם משרד האוצר, מר וקסלר פה יושב, הוא יוכל להתייחס

חגי רזניק:  אגב שר הביטחון בעצמו וכל המטה מתואמים לגמרי עם משרד השיכון, יושב פה גם אלעזר במברגר, ראש הרשות להתחדשות עירונית, שרואה איתנו עין בעין את הפתרון הזה כגורם סיסטמתי

חגי רזניק:       באמת בהתחלה משרד האוצר רצה להקצות איזה שהוא תקציב קבוע, אחר כך זה הפך להיות תקציב לא קבוע, לאחר מכן זה הפך להיות התנגדות

חגי רזניק:  הדברים גם מתוארכים ומתוכתבים, זאת אומרת אנחנו דיברנו על זה שבסופו של דבר משרד האוצר חזר בו ובהתאם לדירקטיבה של שר הביטחון והדברים האלה, אני מקווה שגם האוצר יתמוך בפתרון הזה ונוכל לייצר פתרון

מיקי לוי: הוועדה יכולה לקבל עותק מהמכתב, בבקשה?     

יורם ארידור: התשובה היא כן, אני אניח על שולחנך את כל מה שכרגע תיארנו

מיקי לוי: כולל ההחלטות של המנכ"ל בנושא הוועדה

יורם ארידור: חיובי

מיקי לוי: כל מה שרק אפשר כדי שהוועדה לביקורת המדינה תלחץ על הגורמים המתאימים

מטי צרפתי הרכבי: אבל רק שאלה מבחינת המקור התקציבי ל-2024, חגי או יורם

מטי צרפתי הרכבי:  בעצם עד שלא יהיה תיקון חקיקה של המקור התקציבי הקופה ריקה מבחינת התחלת הטיפול במענה

חגי רזניק: נכון, אמת

מיקי לוי: זו השאלה הבאה שלי, הקדמת אותי, איפה עומד נושא החקיקה

מיקי לוי:  אני מבין שתשומת הלב של שר הביטחון היא - - -     

טלי גוטליב: עוד אין הצעת חוק

חגי רזניק: ההצעה היא פשוטה

חגי רזניק:  תיקון החקיקה הוא שורה וחצי

טלי גוטליב: זה לא עניין של תיקון חקיקה, עוד אין הצעת חוק

מיקי לוי: האם היא ממשלתית והאם היא הוגשה לוועדת שרים לחקיקה?      

חגי רזניק: בכוונת שר הביטחון לכנס בשנית את ועדת השרים למוכנות הזירה האזרחית, כמו שנאמר, וזאת הדירקטיבה הרשמית של שר הביטחון

חגי רזניק:  אני מקווה שהשחקנים האחרים יתיישרו על אותה דירקטיבה וכל דבר אחר בעיני שר הביטחון לא יהיה אחראי לייצר פתרון קונסיסטנטי שמקצה תקציב אמיתי באותם פערים נוראיים, כי בסופו של דבר קריסה של בתים על האנשים הוא אסון שברור לכולנו

יורם ארידור: לסיכום דבריי, יושב ראש הוועדה, רק סיסטמה מסודרת שתבטיח, כפי שנאמר פה, לא משנה מה, תקבול מסוים מתוך משהו שמגיע באופן קבוע יחד עם ועדת היגוי שצריך באמת לוודא שהיא יודעת להסתכל על התמונה ולתעדף בכל שנה לאן העסק הזה יוקצה

יורם ארידור:  רק הדבר הזה ייתן מזור ומענה

יורם ארידור:  אחרת אנחנו נתכנס פה לדוחות נוספים שלצערי חלק מהנושאים מתקדמים בעצלתיים, חלקם לא מתקדמים, אבל אלה הדברים

מיקי לוי: קודם כל תודה רבה לך על הדברים, ניכרת הדאגה בדברים שאמרת, לדעתי זו דאגה של כולנו

מיקי לוי:  אני מבקש לדעת, ב-2 לחודש הבא אמור שר הביטחון לעשות את זה, אני מקווה שתשומת הלב שלו בגלל המלחמה תהיה גם לעניין הזה, או לפחות של אנשיו, כי הנזקים עלולים להיות נזקים הרבה יותר גדולים, אם יקרה חס וחלילה, יותר גדולים מאשר המלחמה הנוכחית שהנזקים שלה הם מטורפים

מיקי לוי:       אז אם אפשר יהיה, או שאנחנו ניצור איתך קשר, פלורינה תיצור איתכם קשר, או שאתה תיצור קשר, אנחנו חייבים לדעת, כי במידה שלא נכנס את הוועדה לביקורת המדינה עוד פעם ואני אזמן את שר הביטחון ואת מנכ"ל משרד הביטחון לכאן

מיקי לוי:  זה מדאיג, זה מטריד

יורם ארידור: ואת מנכ"ל משרד האוצר, יושב ראש הוועדה

מיקי לוי: מנכ"ל משרד האוצר, נביא את שר האוצר

מיקי לוי:  אני הייתי שם, אני מכיר אותם היטב, אני יודע את ההסכמות ואת הנסיגות, מכיר את הטקטיקה, אבל בעניין הזה הנזק שהם יצטרכו אחר כך לשלם הוא 1 ל-13, כל דולר שהם שמים עכשיו יחסוך בעתיד 13 דולר

מיקי לוי:  שכל אחד יעשה את החשבון של עצמו כמה מיליארדים זה

טלי גוטליב: אולי תרשה לי, אדוני היו"ר, רק לומר מילה אחת

טלי גוטליב:  אחת, ועדת הביקורת זה לא ועדה ש – לפחות לא בנושא כזה, זה חוצה מפה פוליטית של ימין ושמאל

טלי גוטליב:  אני לא רוצה שאף אחד עם בית מ-1980, זה יקרוס עליו ברעידת אדמה, ואני לא יודעת מתי זה יתרחש

טלי גוטליב:  אני רק אומרת לפרוטוקול את הדבר הבא, עברנו על דוחות המבקר, זה לא משנה מי בממשלה ומי לא בממשלה, עובדתית היא שאין מוכנות ואם אין מוכנות זאת האחריות שלי כרגע כחברת כנסת

טלי גוטליב:       אפרופו תקצוב, אנחנו מצביעים השבוע על התקציב, אני אוחזת בתוספת התקציב ביד שלי ואומרת לכל מי שנוכח כאן ולאנשי המשרדים, אני לא בעד, אבל כנראה לא תהיה ברירה אלא לצבוע סכומים של כסף, כי אם אני נותנת כסף למשרדים - - -      

מיקי לוי: אם זה יילך בדיוק לקרן הזאת הכסף מובטח

טלי גוטליב: יש פה חלוקת תקציב מאוד רצינית, הגדלנו את התקציב מאוד

טלי גוטליב:  אם אני אצטרך בסופו של דבר להוביל מהלכים שאנחנו נצבע כספים בתוך ספרי הכספים, שיהיה להם תיעול מאוד מאוד ספציפי, רק זאת הדרך להתמודד עם הדברים הללו

טלי גוטליב:  כי כשאני נותנת כסף אדיר למשרד הביטחון או כסף אדיר למשרד כזה או אחר והוא לא מתועל נכון לדבר כמו התמודדות העורף עם רעידת אדמה, שזה פשוט מפחיד, עם כל הכבוד יש לנו אחריות, אז יש לי בעיה עם זה

טלי גוטליב:       ואני חייבת לומר לטובת הפרוטוקול ולאדוני היו"ר, כדרכי בקודש עברתי על ספר התקציב, יש מיליארדים ברזרבות

טלי גוטליב:  אני מכבדת את הרזרבות, אני לא לא מכבדת אותם, הם חשובים, הסכומים האלה חשובים מאוד, אבל עם כל הכבוד יש לי כרגע מאיפה לקחת כסף

טלי גוטליב:  אז אם יש כרגע מאיפה לקחת כסף זה צריך להיות תעדוף מאוד גדול כי אם הגדלנו את הגירעון, אם נדרשנו להגדלת הגירעון ונדרשנו להגדלת תקציב, קשה לי לקבל את זה שאני לא מתעלת סכום של כסף מראש שאני יודעת שהוא נועד למטרה כל כך חשובה

טלי גוטליב:  אני אומרת את הדברים האלה לטובת הפרוטוקול, זה הכול

טלי גוטליב:  תודה

מיקי לוי: חברת הכנסת גוטליב, אני מיד נותן לנציג האוצר, לא לאחרים, לנציג האוצר

טלי גוטליב: אני יכולה לחזור לרזרבות שיש לי

טלי גוטליב:  לא שאני מזלזלת ברזרבות, צריך אותן, מאוד צריך אותן

טלי גוטליב:  לוקח בחשבון את כל האלמנטים, אבל עם כל הכבוד עכשיו צריך לעשות בזה שימוש

מיקי לוי: חד משמעית

מיקי לוי:  חברת הכנסת צרפתי

טלי גוטליב: הנה, הכינותי מראש, אל תגיד לי שאני לא ילדה טובה

מיקי לוי: אני תמיד אומר שאת טובה

טלי גוטליב: בטח, משהו

מטי צרפתי הרכבי: אני מצטרפת למה שאמרה טלי

מטי צרפתי הרכבי:  אחת, עומק המחדל במוכנות של המדינה לרעידות אדמה זועק לשמים - - -      

טלי גוטליב: לא נכעס על המדינה

טלי גוטליב:  אני רק אומר משהו אחד, אני שרופה על המדינה הזאת ברמות שאתם לא מבינים, אבל יש לה שלל בעיות ואנחנו באמת מתמודדים עם דברים כמעט בלתי אפשריים, אין סוף לבעיות שאנחנו צריכים להתמודד איתן ולתת להן פתרונות, זה לא העניין

טלי גוטליב:  אני רוצה שיהיה רק טוב כאן לכל אחד במדינה הזאת ושלא ייפול עלינו ולא יתרחש עלינו שום אסון, אבל מרגע שכבר התכנסנו לתוך הדבר הזה ומרגע שאנחנו כן צופים את הדבר הנוראי הזה שתהיה לנו כאן רעידת אדמה, אז בהינתן הטענה הזאת המדינה לא מזלזלת, המדינה פשוט לא מתמודדת מספיק עם שלל הבעיות הקשות שיש לנו

טלי גוטליב:       זה כמו שאני לא אבוא למשטרה בטענה שהם לא בדקו איזה מבנה, ועכשיו אני אבוא בטענה על הדבר הזה כשהמשטרה מתמודדת עם דברים כל כך גדולים

טלי גוטליב:  או למכבי אש, ללוחמי האש האדירים שלי, שלא בדקו מבנה? אני רק אומרת, זה לא ממקום רע, ביקורת בהיבט הזה היא מתוך מקום אמיתי של אהבת העם והארץ והרצון לפחות לעשות מה שאנחנו יכולים למנוע את האסונות או את תרחישי האסונות או מה שיקרה עלינו

טלי גוטליב:  זה ממקום של באמת דאגה

מיקי לוי: בת 76 אבל זקוקה תמיד לתחזוקה

מיקי לוי:  בבקשה, חברת הכנסת צרפתי

מטי צרפתי הרכבי: תודה

מטי צרפתי הרכבי:  אז אני אומרת שעומק המחדל במוכנות מדינת ישראל לרעידות אדומה זועק לשמים, דוחות המבקר על כך שגם היו החלטות ממשלה והתקצוב לא ניתן, זאת אומרת גם לא עושים את ההחלטות

מטי צרפתי הרכבי:  זה מזכיר לי משהו, עושה לי איזה דז'ה-וו לאירועים קודמים שחווינו, שוועת ההיגוי לא מתכנסת, שוועדת השרים, שתקצוב שהוחלט, שגם אם יש תקציב לא מממשים אותו

מטי צרפתי הרכבי:  זאת אומרת באמת מחדלים

מטי צרפתי הרכבי:       מעבר לפגיעה במגורים, אני מאוד מודאגת חלילה אם תהיה רעידת אדמה בתרחיש שמדברים עליו שבעצם ייפגעו בתי חולים ותחנות משטרה ובתי כלא, כל תשתיות החשמל שהצגתם, האנרגיה, תשתיות המים

מטי צרפתי הרכבי:  זאת אומרת יכולה להיות קטסטרופה שלא ידענו, קטסטרופה של ה-7 באוקטובר בריבוע

מטי צרפתי הרכבי:  המחדל הזה הוא באמת מחדל שמבחינתי זועק לשמים

מטי צרפתי הרכבי:      אני אומר לגבי רשות חירום לאומית, זה נכון שמול הרשויות המקומיות יש תרחישי ייחוס ובאמת עושים את זה בשיתוף עם כל מכלולי החירום והרשויות המקומיות מנסות כמיטב יכולתן, אבל יש רשויות שכמה שמיטב יכולתן יהיה הן לא יעמדו באתגר

מטי צרפתי הרכבי:       אני רוצה להגיד שהתקנות לקרן לשטחים פתוחים הן תקנות עם ייעודים ותכליות מאוד מאוד מדויקים, כשמם כן הם, קרן לשטחים פתוחים

מטי צרפתי הרכבי:  כרגע אם אתם מציעים 5% זה בהכרח יירד מתכליות אחרות שכתובות בתקנות

מטי צרפתי הרכבי:  זאת סוגיה שהייתי רוצה לשאול, קרן לשטחים פתוחים, יש לה תכליות, היא לא אמורה להיות הקופה של המדינה לרעידות אדמה

מיקי לוי: זה נכון, אבל צריך לעשות איזה שהוא סדר עדיפויות, מה יותר מסוכן ממה, האם לחדש כביש, אני סתם אומר, או מדרכה או פיתוח צינור מים שהוא מאוד חשוב או –      

מטי צרפתי הרכבי: אבל הקרן לשטחים פתוחים, לצורך העניין למה לא קרן הניקיון, למה לא כספים קואליציוניים? אני בכוונה עוקצת, מכיוון שלכל קרן יש תכליות מוגדרות בתקנות או בחוק ואני לא יודעת לגבי הקרן, זה יהיה על חשבון משהו אחר

מיקי לוי: אני רוצה להגיד לך מה שגם טלי אמרה, לא מעניין אותה מאיפה יבוא הכסף, יש רזרבות, יש קרן ניקיון, יש קרן לשטחים פתוחים, אנחנו חייבים לעשות משהו

מטי צרפתי הרכבי: אבל קרן הניקיון נמכרה כבר מראש, אתה יודע, לכל ה - - -     

מיקי לוי: לא, אני סתם אמרתי

מטי צרפתי הרכבי: בסופו של דבר המקור התקציבי צריך להיות ברמה לאומית

מיקי לוי: תיכף נשמע את האוצר

חגי רזניק: אז קודם כל שר הביטחון ממש מתייחס לסוגיה שמדברת עליה חברת הכנסת מטי צרפתי, בתוך המכתב שמונח לפניך, היושב ראש, הוא מדבר על לא לפגוע ב-1% שמיועד למטרות שטחים פתוחים, זאת אומרת הוא מבין את החשיבות שיש בשטחים הפתוחים בהקצאה של 1% מהכנסות הקרקע, והוא מציע את 4% התוספתיים להקצות להיערכות לרעידות אדמה כאשר הוא מציע שהמחוקק ירחיב את ייעודה של הקרן לשטחים פתוחים לקרן שטחים פתוחים ורעידות אדמה

חגי רזניק:  ממש אחד לאחד כפי שאומרת ד"ר צרפתי

מיקי לוי: הנה תשובה

מיקי לוי:  אז אני רוצה לשאול את שניכם, בבקשה, מתי הצפי שתיקון החקיקה יגיע?      

מטי צרפתי הרכבי: אני מציעה כספים קואליציוניים ושטחים פתוחים ורעידות אדמה

מיקי לוי: בסדר, הלוואי שהיינו יכולים

מיקי לוי:  אני רוצה כסף, לא מעניין אותי מאיפה

מיקי לוי:  מתי תיקון החקיקה יבוא לכדי ביטוי? אז הוועדה תהיה שקטה שהופ, עשינו צעד

יורם ארידור: היושב ראש, ראית את מכתב שר הביטחון לראש הממשלה ולחברי ועדת השרים ואנחנו נקדם את הדבר הזה

יורם ארידור:  המכתב יצא, יהיה כינוס של ועדת השרים, אני מניח שהאוצר יתמוך בעניין בלהט כי הוא רואה את החשיבות של העניין כפי שאנחנו רואים, ואם באמת תהיה תמיכה אז יהיה תיקון חקיקה שהוא ממש ממש שורה אחת, כפי שנאמר על ידי חגי, שזה יעשה סדר שנים קדימה, אני חושב

מיקי לוי: אני חונכתי במקום, פעם היו עושים ת"ת, אתה בערך מרמת הגיל שלי, היינו עושים תיק תזכורת, מתי אני אכנס – אני מודאג

מיקי לוי:  בשנה כינסתי את הוועדה פעמיים, בפעם האחרונה שזה היה זה היה ב-2018, זה מטריד את מנוחתי

מיקי לוי:  אני מבין את הנזק, אני מבין את הסכנה לאזרחי מדינת ישראל סלאש צפון

מיקי לוי:  אני לא מבין את ראשי הערים בצפון ואני יכול למנות אותם, בית שאן, צפת, שיילכו כולם למי שצריך כדי להביא את הכסף

מיקי לוי:  תהיה לשנייה אחת יועץ שלי, אני שוכר אותך, מתי צריך לעשות מעקב על הנושא הזה? עוד שלושה חודשים? חצי שנה?      

חגי רזניק: נכון לכרגע ההתנגדות המרכזית היא של פקידות האוצר, לא של הדרג הפוליטי

מיקי לוי: בסדר, נביא את שר האוצר או את ראש אגף התקציבים שייתנו תשובות

חגי רזניק: ההתנגדות של פקידות האוצר היא לא לקחת תקציב לפני אישור התקציב מתוך התקבלים, אבל מכיוון שזה נושא לאומי שהוא יוצא דופן וללא הדבר הזה לא תהיה הקצאה תקציבית, השר מבחינת תיקוני החקיקה, מבחינת הבאת ועדת שרים, הוא מוכן בתוך ימים לאירוע הזה

חגי רזניק:  זה ייקח מספר שבועות על מנת לנסות כן להגיע להסכמות בנושא הזה

יורם ארידור: יושב ראש הוועדה, כמובן שר הביטחון יכנס ואנחנו נראה מה רמת ההתנגדות וככל שנצליח אז לא תהיה התנגדות ונדווח שהכול תקין, אנחנו על המסילה, וככל שתהיה התנגדות אנחנו נגיד שיש התנגדות ואנחנו מבקשים שוב את הסיוע שלך

מטי צרפתי הרכבי: אולי מילה על הוועדה המקצועית, כי הרי בסוף בכדי להרים את כל האופרציה הזאת צריכים אנשים שכרגע ראינו שהם באנורקסיה מובנית וצמצום תקציבי, האם לפחות לצוות המקצועי שאמור להכין את תוכניות העבודה יש תקציב ב-2024

יורם ארידור: התשובה היא לא, שכן בהצעת המחליטים ההגדלה של התקנים ושל התקצוב של ועדת ההיגוי הבין-משרדית שהיא, כפי שנסקר פה, הגורם היחידי במדינת ישראל שעוסק בהיערכות לרעידת אדמה, זה מתוך אותו מקור תקציבי

יורם ארידור:  כרגע אין מקור תקציבי לדבר הזה

מטי צרפתי הרכבי: זה יחסית כסף קטן, הצוותים המקצועיים היו צריכים להתחיל כבר לעבוד מאתמול

מטי צרפתי הרכבי:  אנחנו ראינו שבעבר היו יותר אנשים

מטי צרפתי הרכבי:  זאת אומרת אוקיי, אתה אומר שהתוכנית הלאומית של המיליארדים הבאים תבוא מתוך הקרן, אבל במיידי, בכאן ועכשיו, לחכות שתהיה החקיקה ויהיה - - -      

מיקי לוי: אבל אין לך מקור תקציבי, אני מכיר את זה

מטי צרפתי הרכבי: דרך אגב היו

מיקי לוי: כן, אבל אם אין לך מקור תקציבי את יכולה לדבר בוועדה או בוועדות השונות עד מוחרתיים, צריך כסף לממש תוכנית

אוריאל רייכמן: הבעיה היא שאין לגוף הזה סמכות

מיקי לוי: תיכף נשמע

יורם ארידור: היושב ראש, בהצעת מחליטים הזאת, אני לא סתם אמרתי שהיא עושה באמת סידור, היא גם אומרת מי עושה את זה, מי ועדת ההיגוי ואיך היא צריכה להיראות, וועדת ההיגוי הזאת מקבלת גם יכולת אכיפה וגם לצורך העניין תקנים כדי באמת לתעדף נכון, מקצועית, מה ראשון ומה אחרון בהקצאת המשאבים השנתית

יורם ארידור:  זה פעם אחת

יורם ארידור:       לכן צריך כמכלול את אותה הצעת מחליטים וברגע שהעסק הזה יעבור אז יהיה סידור של כל הסיפור

יורם ארידור:  כרגע, כפי שאמרת, ועדת ההיגוי, שלושה אנשים, 6 מיליון שקלים, זה התקציב

יורם ארידור:  דרך אגב, ב-2016 היה לה 12 מיליון, פלאטים פלאטים פלאטים, הגיעה ל-6 מיליון שקלים והיא שלושה אנשים שיודעים לעשות כמיטב יכולתם בלהצביע על הפערים, אבל מכאן ועד לתעדף עם יכולת אכיפה –      

מיקי לוי: ותכנון

יורם ארידור: אם אתה מחזיק כוועדת היגוי את המשאב, הנה לך יכולת אכיפה מצוינת שכן משטרת ישראל, X תחנות, זו תוכנית העבודה שלכם, קבלו את המימון, תעשו סקר, תעשו תיקון וכן הלאה וכן הלאה

יורם ארידור:  רק בצורה הזאת יהיה אפשר באמת לתקן את הפערים

מיקי לוי: תעדוף נראה לי בתי ספר ובתי חולים

יורם ארידור: מסכים, נתתי דוגמה

מטי צרפתי הרכבי: אדוני, אני חושבת שהצוות המקצועי, שזה מיליונים בודדים, צריכה לצאת מפה קריאה שבתקציב 2024 לפחות יהיו מספיק אנשים שיתחילו להכין תוכניות עבודה ואני באמת רוצה לשאול, אתם דיברתם על החלטת ממשלה 302ב' ששם הם דיברו על עשור בערך בהיקף של 5 מיליארד

מטי צרפתי הרכבי:  יש החלטת ממשלה על 5 מיליארד, לאן נעלמו 5 המיליארד האלה כשבעצם פחות ממיליארד מומשו עד עכשיו

יורם ארידור: חצי מיליארד

מטי צרפתי הרכבי: מומש חצי מיליארד? אז חצי מיליארד

מטי צרפתי הרכבי:  כאן כתוב 890, לא הכול מומש, אבל לפחות היה מוקצה

מיקי לוי: נעלמו 300 ומשהו בערך, באמת, שלא מוצאים

מטי צרפתי הרכבי: אז לאן נעלמו 4

מטי צרפתי הרכבי: 5 מיליארד בהחלטת ממשלה טבין ותקילין לתקצוב?      

מיקי לוי: לא תוקצבו בהמשך

מיקי לוי:  אני אומר לך, בדקתי

מטי צרפתי הרכבי: אתה אומר אין מקורות תקציביים, ברגע שממשלה מחליטה החלטה עם 5 מיליארד למיגון - - -     

מיקי לוי: מטי, ננסה לעשות סדר

טלי גוטליב: שר הביטחון רוצה פה פתרון שיעשה את זה - - -      

מיקי לוי: הפתרון שכאן הונח על השולחן הוא פתרון עוגן

מטי צרפתי הרכבי: אני רק מציעה שבכל זאת תצא דרישה שב-2024 תהיה כמות האנשים שיתחילו לעבוד עד שתהיה החקיקה ועד שיהיה – שיתחילו לעבוד, כי יש הרבה מאוד עבודה

מיקי לוי: מאוד יכול להיות ששר הביטחון יכול לבקש עוד 3 מיליון שקל מהאוצר, זה בערך לרוקן את האוקיינוס, כרגע

מיקי לוי:  יכול להיות שאפשר לעשות איזה שהיא תזוזה של תקציב כדי לתגבר אותם להכין תוכניות

מיקי לוי:  אני לא יודע

מיקי לוי:  זה עידן שלך, אני לא מקנא בך

מיקי לוי:  אין בכלל ספק שיש לנו כאן בעיה וצרה צרורה

מיקי לוי:       האוצר, תתכבד, תן לנו תקווה, מה שנקרא

מיקי לוי:  רק אם אתה אומר, בשורה תחתונה, אתם מסכימים על תוכנית של העוגן התקציבי, מחלתי על הכול

אסף וקסלר: אני אתייחס להכול

אסף וקסלר:  צר לי, היושב ראש, אבל זורים חול בעיניך

אסף וקסלר:  בסופו של דבר אכן נעשתה עבודת מטה בנושא רעידות אדמה קודם למלחמה בשני ערוצים, ערוץ אחד, כמו שסיפר יושב ראש רח"ל, עסק בהיערכות למוכנות לרעידות אדמה, וערוץ שני עסק בתוכנית שיקום ארוכת טווח בעקבות רעידת אדמה

אסף וקסלר:       בסופו של דבר נעשו דיונים כאלה ואחרים קודם למלחמה, בחודשים אוגוסט-ספטמבר, עבודת המטה הייתה עוד בחיתוליה, צריך להגיד

אסף וקסלר:  הייתה כוונה באמת לקדם החלטת ממשלה, היו הבנות איתנו כאלה ואחרות, הכול נעצר מן הסתם ב-7 באוקטובר, חיינו השתנו ללא הכר, אי אפשר להתעלם מזה

אסף וקסלר:  מאז למעשה יושב ראש רח"ל הוא אדם מאוד עסוק, הוא עוסק בהרבה סוגיות אזרחיות שנוגעות למלחמה

אסף וקסלר:       אני הייתי בקשר רציף איתו קודם לכן, לא קיבלתי ממנו אפילו שיחה אחת, אז להגיד שחזרנו מהבנות כאלה ואחרות נשמע לי מאוד מאוד מוזר

אסף וקסלר:  יש פה דברים שנאמרים על ידי יועץ כזה או אחר, אני לא יודע להתייחס לתפקידו וסמכויותיו של שר הביטחון אז קשה לי להתייחס לזה

חגי רזניק: שר הביטחון כתב מכתב, זה בכתב ידו, שר הביטחון חתום

חגי רזניק:  זה לא אני

אסף וקסלר: אני לא קיבלתי מכתב כזה

טלי גוטליב: אני רק רוצה להזכיר לפקיד האוצר שעדיין לשר הביטחון יש יותר כוח להחליט בתחום האוצר, גם אם נדמה לנו אחרת

אסף וקסלר: אני אשמח להשלים

מיקי לוי: ברור לי לחלוטין שידיו של שר הביטחון מלאות עבודה יותר מכל אחד, אולי חוץ מראש הממשלה, בימים טרופים אלה, ולכן אתה רואה שאני מאוד עדין בעניין הזה של שר הביטחון

אסף וקסלר: אני מסכים

אסף וקסלר:  דיברתם נכון על סדרי עדיפויות, בסופו של דבר המדינה נמצאת באירוע מאתגר והמדינה קובעת את סדרי העדיפויות שלה בתקציב מדינה

אסף וקסלר:  צריך לזכור תקציב הוא תקציב הוא תקציב, גם אם אנחנו עושים ככה מהקרן לשטחים פתוחים תקציב הוא תקציב, זה לא משנה אם אני לוקח אותו מכיס ימין או מכיס שמאל או מהכיס האחורי, תקציב הוא תקציב

אסף וקסלר:  למדינה יש דרכי פעולה, אתה מכיר את זה בתור מי שהיה הרבה שנים בוועדת כספים ובמשרד האוצר, בסוף המדינה קובעת סדרי עדיפויות באמצעות תקציב מדינה ובמסגרת זה המדינה מחליטה איזה פעולות היא מתעדפת בשלב א' ואיזה פעולות בשלב ב' וכו'

אסף וקסלר:       אני לא צריך לספר לכם בכמה גדל תקציב הביטחון בתקציב שהוגש לאישור הכנסת לשנת 2024, בהיקפים מאוד מאוד גדולים של עשרות מיליארדי שקלים ואף יותר מזה

אסף וקסלר:  בסופו של דבר משרד הביטחון קובע את סדרי העדיפויות שהוא רואה לנגד עיניו בהקשר לתרחישי ייחוס אלה ואחרים שבין היתר רח"ל בונה עבורו ונכון לכרגע משרד הביטחון בחר לתעדף, ויכול להיות שבצדק, את הסוגיות הביטחוניות, ההיערכויות למלחמות וכיוצא בזה

אסף וקסלר:       כמובן שאם משרד הביטחון היה רואה לנכון לתעדף עוד תקציב של 3-2 מיליון שקלים לפעילות אותה ועדה, אני בטוח שזה לא היה אירוע מאתגר עבורו, זה בוודאי בכלים שלו, זה בוודאי ביכולות שלו

אסף וקסלר:  אני לא חושב שנכון להאשים את האוצר על 2 מיליון שקל שמשרד הביטחון לא מצליח למצוא

טלי גוטליב: אנחנו לא מאשימים

מיקי לוי: מבקשים ממנו להסיט

אסף וקסלר: אני אמשיך ואגיד, גם בהקשרי הפעילות של היערכות לרעידות אדמה משרד הביטחון ושר הביטחון, ככל שהם רואים לנכון לתעדף את זה, אנחנו חושבים שזו מטרה ראויה, אבל בסופו של דבר יש את הסיכונים ששר הביטחון ומשרד הביטחון רואים נגד עיניהם

אסף וקסלר:      אני כן אציין שבשנים 2022 ו-2023 יצאו סדר גודל של 300 מיליון שקל בכל שנה לנושא היערכות של רעידות אדמה, להבנתי זה סדר הגודל שמתוכנן לשנת 2024 גם כן

אסף וקסלר:  פעילות מאוד מאוד משמעותית שהתחילה בשנת 2023 היא תכנון באזורים עם סיכון סיסמי גבוה, בעשר הערים, אלעזר במברגר מהרשות להתחדשות עירונית יוכל להרחיב על הדבר הזה, יש פה פעילות מאוד מאוד ענפה שתייצר את הבסיס

אסף וקסלר:       חשוב להתייחס לעוד אמירה שנאמרה שאני חושב שצריך לשים על השולחן, האירוע של ההתחדשות העירונית הוא אירוע מאוד משמעותי ואני חושב שהוא כן נותן מענה

אסף וקסלר:  אנחנו מדברים בשנת 2022 ו-2023 על 50,000 היתרים להתחדשות עירונית בישראל

אסף וקסלר:  זה לא מספר מבוטל

אסף וקסלר:  אם אני מסתכל עוד כמה שנים אחורה, יש לי נתונים מ-2017, אפשר להוסיף כמעט עוד 100,000 יחידות

אסף וקסלר:  כלומר 150,000 יחידות משנת 2016-17 עד להיום שעברו התחדשות עירונית

אסף וקסלר:  זה לא מספיק מבוטל

אסף וקסלר:  אני מסכים שאמנם אלה בעיקר באזורי המרכז

מיקי לוי: הם באזורי הביקוש

אסף וקסלר: אני חושב שזה כבר הרבה מעבר לביקוש, יש לנו היום פרויקטים שהם במעגל השני

אסף וקסלר:  אכן יש לנו אתגר מאוד גדול בנוגע לאזורי הפריפריה - - -      

מטי צרפתי הרכבי: תגידו את זה לבית שאן

מיקי לוי: בית שאן, צפת, טבריה

אסף וקסלר: התחלנו עם פיילוטים, אלעזר גם יוכל לספר על זה

אסף וקסלר:  היה לנו שיח, כמו שאמרתי, קודם למלחמה עם יושב ראש רח"ל על אפשרויות הרחבה וטיפול בנושא הזה

אסף וקסלר:  צריך לשים את הדברים על השולחן, כרגע מדינת ישראל נמצאת בסיטואציה מאוד מורכבת, הגירעון מאוד גדל, החוב של מדינת ישראל מאוד גדל

אסף וקסלר:  בתקציב 2024 העלות שאנחנו הולכים לשלם על ריבית רק בגלל שהגדלנו את החוב מסתכם בכ-4 מיליארד שקל נוספים

אסף וקסלר:  יש למלחמה הזאת הרבה השלכות ואנחנו מתמודדים איתן ובסוף הממשלה מקבלת החלטות קשות, זה נכון, ובפני הממשלה כרגע יש אתגרים מאוד מאוד גדולים וזו הסיטואציה שאנחנו מתמודדים איתה

מטי צרפתי הרכבי: אי אפשר לתלות הכול ב-7 באוקטובר, אנחנו מדברים על עשור של חוסר תפקוד

מיקי לוי: כל מה שאמרת אני מסכים, אני מכיר את המספרים, טריליון שקל חוב חיצוני, 35 או 38 מיליארד שקל רק ריבית על כל 100 מיליארד שקל או בין 80 ל-100 מיליארד שקל החזרות בשנה, אבל מישהו צריך לעשות את סדר העדיפויות

מיקי לוי:  אם אנחנו נאבד את הילדים שלנו מבית הספר שיתמוטט ומבית חולים שיתמוטט ולא יהיה לאן לפנות פצועים אז תגידו אוי וויי חבל שלא עשינו

מיקי לוי:       אני מזהיר את כל ממשלות ישראל, הוועדה לביקורת המדינה מזהירה, אל תגידו לא ידענו

מיקי לוי:  הנה אנחנו אומרים לכם, יהיה אסון, תהיה רעידת אדמה, תקום עוד פעם ועדת חקירה ממלכתית שיש לה סמכויות משפטיות ואז כולם יגידו, וואי, חבל שלא השקענו

מיקי לוי:       אני לא אומר לכם מה לעשות, תעשו את סדר העדיפויות

מיקי לוי:  צריך לעשות את סדר העדיפויות

מיקי לוי:  9,000 הרוגים, 140,000 ללא בית

מיקי לוי:  אני לא יודע חס וחלילה איזה אסון מחכה לנו בפתח

מיקי לוי:  אני לא יכול להיות עדין ולהגיד ואללה משיח בשערי ירושלים, הלוואי

מיקי לוי:       תיכף נשמע את המכון הגיאולוגי, הוא יפחיד את כולנו בכלל, אני מעריך

מיקי לוי:  אל תגידו לא ידענו

מיקי לוי:  כל מקבלי ההחלטות, כל ממשלות ישראל לאורך השנים

מיקי לוי:  אין כאן עניין פוליטי, יש כאן חיים של אזרחי מדינת ישראל, אני לא יכול להיות יותר בוטה מזה

מיקי לוי:  לא מעניין אותי כן הקרן הזאת או לא הקרן הזאת,      בסדר, נכון, צה"ל, הצבא, בעקבות המלחמה צריך לעשות סדר עדיפויות

מיקי לוי:  אני לא אומר לכם, אני לא כרגע על סעיפי התקציב, אבל צריך לעשות אחד ועוד אחד, יהיו פה נזקים אדירים, בנפש וברכוש

מיקי לוי:  גם לא יהיה איפה לשים את ה-130,000 איש, כי גם בתי המלון יתמוטטו

מיקי לוי:  אין אפילו בדיקה של בתי המלון לפי דוח מבקר המדינה מי עומד ומי לא עומד

מיקי לוי:  כאלה שלפני 1980 בוודאי ובוודאי אינם עומדים ומחייבים חיזוק

מיקי לוי:       תיקחו את כל מה שאמרתי מהדברים שיירשמו, מהפרוטוקול, תיקחו ותשימו לשר האוצר, לשר הביטחון, לראש הממשלה, על השולחן

מיקי לוי:  הוועדה לא יכולה עכשיו לגשת לבנקומט בכניסה לכנסת שם ליד הלובי ולהוציא כסף, צריך לעשות מעשה

מיקי לוי:  זה מבהיל בכל קנה מידה, ממש מבהיל

מיקי לוי:       המכון הגיאולוגי, בבקשה

מיקי לוי:  תני לו להפחיד אותנו קצת, בבקשה, אדוני

מיקי לוי:  תודה שבאת

זהר גבירצמן: אני שמח על הקרדיט שאתה נותן למכון הגיאולוגי

זהר גבירצמן:  נאמר שאין אדם מתקנא בבנו ובתלמידו, אני שומע פה את כל המושגים שיצאו מהמכון הגיאולוגי ויצאו מהקהילה הגיאולוגית וכולם נורא בקיאים בהם

זהר גבירצמן:  לא תמיד נותנים את הקרדיט למכון הגיאולוגי, אבל - - -     

מיקי לוי: הנה נתתי לך

מיקי לוי:  תראה מה זה, אתה הדובר השלישי

זהר גבירצמן: נכון

זהר גבירצמן:  אבל אין המכון הגיאולוגי מתקנא בתלמידיו ואני חושב שהפחידו פה את האנשים מספיק, אני רק יכול - - -      

יורם ארידור: אני תלמידו של המכון הגיאולוגי, אם לא נתתי קרדיט

יורם ארידור:  כל מה שאני יודע על רעידות אדמה זה מהפרופסור ומהצוות שלו ומהאנשים שלו שעושים עבודה מבצעית 24/7, מנטרים, מערכת התרעה מבצעית יחידה בעולם, הוא התייחס לזה, שתיתן מספר שניות לאזרח ברעידות אדמה, משהו שלמעט מדינות בעולם וזה בזכות המכון ובזכות הפרופסור פה שעומד בראשו באופן ספציפי

מיקי לוי: תודה

מיקי לוי:  בבקשה, אדוני

זהר גבירצמן: אני מסכים כמובן עם הדחיפות של העניין, אנחנו מתריעים בשער כבר עשרות שנים

זהר גבירצמן:  אני לא רואה טעם להמשיך ולהגיד את ההפחדות האלה כי המספרים ותרחיש הייחוס שנבחר למדינת ישראל הוצג פה

זהר גבירצמן:       אם אני אתייחס לסעיפי הליקויים שעלו בדוח מבקר המדינה ב-2018 ובהתאם לדוח המעקב של עכשיו אז אני שמח שלא הוצגנו פה בכלל

זהר גבירצמן:  אנחנו עבדנו קשה וחלק גדול מהליקויים של 2018 תיקנו

זהר גבירצמן:  כמו שיורם, ראש רח"ל, הזכיר פה, המערכת של התרעה קצרת מועד לרעידת אדמה, הפרויקט הזה, אנחנו הכרזנו עליו כי סיימנו את הפרויקט בשנת 2021 ובשנת 2022 אלוף פיקוד העורף דאז החליט למבצע אותה והמערכת שלנו חוברה בעבודה משותפת עם רח"ל, פיקוד העורף, לסירנות ולמערכת ההפצה של ההתרעות של הצבא והיא מערכת מבצעית

זהר גבירצמן:  אז הליקוי הגדול שהוזכר בשנת 2018, שהמערכת הזאת צריכה כבר להסתיים וזאת הייתה מערכת גדולה וארוכה עד שהקמנו אותה, אז הליקוי הזה תוקן והמערכת הזאת היום היא מערכת מבצעית

זהר גבירצמן:       אני רק רוצה לומר ברוח הדברים שנאמרו פה בנושא תקציב, עדיין למערכת הזאת אין תקציב רב שנתי מוסדר

זהר גבירצמן:  בהחלטת הממשלה משנת 2012 ו-2013 תקצבו את ההקמה, לא תקצבו נכון את התחזוקה

זהר גבירצמן:  בדיוני התקציב של 2023 ו-2024 קיבלנו מענה ל-2024-2023 אבל לא קיבלנו מענה רב שנים ואי אפשר שאנחנו כל שנה בדיוני תקציב נתחנן לתקצב את המערכת הזאת

טלי גוטליב: רק שיהיה ברור שזה מתוקצב עד סוף 2024

מיקי לוי: הוא אמר

טלי גוטליב: אני מבהירה, אני לא סתם מבהירה לפרוטוקול

טלי גוטליב:  אתם צריכים להבין משהו, אני מאוד רוצים, באמת אני רוצה פתרון לנצח נצחים שהכול יהיה מושלם ולהכול יהיו מקורות תקציב

טלי גוטליב:  אנחנו עושים את זה צעד צעד, לצערי הרב

טלי גוטליב:  אז ל-2023 ו-2024 יש כרגע פתרון

טלי גוטליב:  מה לעשות, אני רוצה למצוא לנצח, אבל איך?      

קריאה: הוא לא יכול להגיד גם את הסכום

טלי גוטליב: זה לא ממקום של טענה, זה ממקום של מה אני יכולה לעשות

מיקי לוי: טלי, אני מגן על זכותו של ראש המכון הגיאולוגי להגיד את כל אשר על ליבו

זהר גבירצמן: אני רק אומר שבקיצוץ הנוכחי שהושת עלינו רק עכשיו בימים האלה, ואני מבין מלחמה, כולנו נתונים במלחמה, הילדים שלי משתחררים משירות מילואים של ארבעה חודשים היום, אז אנחנו מבינים את הכול, ובכל אופן הקיצוץ שהושת עלינו, לא רק תקציב אלא גם בכוח אדם, ממש בימים אלה, ממש מסכן את המשך התפקוד שלנו במערכת הזאת, להמשיך אותה מבצעית

מטי צרפתי הרכבי: אדוני, מה היקף התקציב השנתי?      

זהר גבירצמן: המערכת הזאת החל משנת 2025 צריכה 12

זהר גבירצמן: 5 מיליון שקלים לשנה, אלה לא סכומים גדולים במונחים של מדינת ישראל

זהר גבירצמן:  בשנת 2023 ו-2024 אנחנו צריכים פחות מזה

מיקי לוי: איזה משרד אחראי עליכם? סליחה על הבורות

זהר גבירצמן: אנחנו יחידת סמך של משרד האנרגיה

זהר גבירצמן:  הקיצוץ הנוראי שמושת עכשיו עדיין לא אושר בכנסת להבנתי, מקריאת עיתונים, הוא מסכן לנו את התפקוד שלנו כרגע

זהר גבירצמן:  הליקוי הזה תוקן, כפי שאמרתי

זהר גבירצמן:       יש עוד משהו

זהר גבירצמן:  אגב, כל הליקויים שעומדים עלינו אלה ליקויים שהם יוזמות של המכון הגיאולוגי שבאו ואמרו שצריכים מערכת תרועה ואז ב-2018 אמרו למה מערכת תרועה לא מוכנה

זהר גבירצמן:  אנחנו מקבלים באהבה את הליקויים האלה

זהר גבירצמן:  אותו דבר בשנת 2015 אנחנו הבנו שאין לנו ידע גיאולוגי במרחב הימי של ישראל לתכנון, המתודולוגיה איך מתכננים מבנים ביבשה הייתה מיוסדת היטב, בסיסי הנתונים על מה הנתונים הגיאולוגיים היו מבוססים היטב, ואז הגיעה צנרת הגז שמוליכה גז לתחנות הכוח בישראל ואסור לה שתיעצר כי זה פוגע ברציפות התפקודית של מדינת ישראל והבנו שאין לנו את הידע הנדרש במרחב הים

זהר גבירצמן:  רוב המדינות עוסקות ביבשה יותר מאשר בקרקעית הים, ואת הדבר הזה התחלנו במחקר חלוצי

זהר גבירצמן:       יש איזה שהוא ליקוי שהמבקר הזכיר, זה לא הוזכר פה, כי הוא כנראה מינור ביחסים לדברים הכלליים, שאנחנו צריכים המשך תקצוב ממשרד האנרגיה ואנחנו עובדים על זה שאנחנו נמשיך את המחקר הזה עם משרד האנרגיה בשנים הבאות

זהר גבירצמן:       יש עוד ליקוי אחד שהוזכר וזה מפת התאוצות שמהווה את הבסיס התכנוני של כל המבנים ותקני הבנייה, היא עוברת שדרוג והשדרוג הזה כבר כמעט הסתיים

זהר גבירצמן:  אנחנו נסיים את זה, אני מקווה, השנה ואנחנו נעביר את זה למכון התקנים כדי שהוא יעביר את זה במערכת הסטטוטורית שלו

מיקי לוי: האם אדוני צריך את הסיוע של הוועדה בפנייה לשר האנרגיה? הם בדיוק התחלפו, אולי הוא לא מצוי בעניין

טלי גוטליב: סליחה, לפני שהוועדה פונה לשר, פניתם לשר וקיבלתם תשובה שלילית?      

זהר גבירצמן: לא, אמרתי, הקיצוץ נעשה בימים אלה

טלי גוטליב: לא, אז עם כל הכבוד, בואו נשמור על כבודם של השרים

זהר גבירצמן: גם אומר שאין לי תלונות על השר, השר התחלף רק לפני שבועיים והמנכ"ל נכנס לתפקידו היום, אז יש חילופי גברי במשרד

טלי גוטליב: בדיוק

טלי גוטליב:  לפני שמוציאים לו מכתב קודם תפנו אליו

מיקי לוי: אם תצטרך סיוע אתה מוזמן לפנות, בסדר

זהר גבירצמן: בסדר

מיקי לוי: כי הנושא בנפשנו

מיקי לוי:  ועוד שאלה של הדיוטות העם, כמה התרעה ניתן לאזרחי מדינת ישראל על ידי המערכת שלכם?      

זהר גבירצמן: אז אני אגיד את זה בלשון קצרה, אנחנו תמיד אומרים שרעידות אדמה זה לא דבר שניתן לחזות אותו, אז איך אנחנו יכולים להתריע? זו שאלה שעולה

זהר גבירצמן:  התשובה שנשמעת אבסורדית היא שאנחנו מתריעים אחרי שהרעידה התרחשה, זה באמת נשמע מטופש, אבל אני אסביר

זהר גבירצמן:  קחו את הדוגמה של כיפת ברזל, זו דוגמה שאני תמיד משתמש בה

זהר גבירצמן:  ההתרעה יוצאת אחרי שהטיל יצא

זהר גבירצמן:  הטיל יצא, מאכנים אותו ומחשבים איפה הוא ייפול ושם מתריעים

זהר גבירצמן:  רעידת אדמה יצאה, החיישנים שלנו תפסו אותה אחרי חמש עד שבע שניות, הם שולחים את זה למרכז בקרה שנמצא פה בירושלים במכון הגיאולוגי ואז ההתרעה עוברת תוך שניות או פחות משנייה למערכת הסירנות של מדינת ישראל

זהר גבירצמן:  בינתיים גלים מתקדמים

טלי גוטליב: סליחה על הבורות, מה קצב התקדמות הגלים? רק כדי שנדע מה נותן לנו ההתרעה הזאת

זהר גבירצמן: שלושה וחצי קילומטר לשנייה

זהר גבירצמן:  אם הרעידה התרחשה במרחק קצר ממרכז עירוני יהיו שניות בודדות, כמו עוטף עזה לטילים

זהר גבירצמן:  אם המוקד נמצא במקום רחוק, למשל מוקד בים המלח, לחיפה יהיה אולי דקה, אבל לתל אביב יהיה קצת פחות מדקה ולירושלים יהיה 15 שניות

זהר גבירצמן:  אבל אם הרעידה תהיה באילת אז לירושלים יהיה זמן ארוך יותר

טלי גוטליב: זמן להגיד שמע ישראל

זהר גבירצמן: זה זמן שיכול להציל חיים, זה יכול לאפשר לבן אדם לצאת מהבית או להיכנס לממ"ד, בדומה למערכת התרעה כנגד טילים

זהר גבירצמן:  זאת מערכת שנמצאת, כמו שאמרו פה, במעט מאוד מדינות

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אנחנו מאוד מודים לכם גם על ההשקעה, גם על הפיתוח, על המחשבה

מיקי לוי:  אם תצטרך סיוע של הוועדה אנחנו רשאים

מיקי לוי:  אדוני ממשרד האוצר, אני מתכבד להגיש לך את המסמך של שר הביטחון

מיקי לוי:  אני נותן לך אותו ביד

מיקי לוי:  הנה קישרתי ביניכם, תדברו, אל תגידו לא קיבלנו, כי בפעם הבאה שתבואו הנה אני צריך לקבל תשובות

מיקי לוי:  אין לי ברירה אחרת

מיקי לוי:  תדברו, אם אתם רוצים, קפה על חשבוני, אני גם אגיש אותו, אין לי בעיה

אסף וקסלר: יש לכל החברים את מספר הטלפון שלי, הם לא צריכים מגשר

אסף וקסלר:  אני לא קיבלתי שום דבר, יכול להיות שזה לא במקרה

מיקי לוי: הנה

חגי רזניק: השר והמנכ"ל קיבלו, מה זאת אומרת?      

מיקי לוי: חברים, אנחנו לא מתגוששים

טלי גוטליב: מה זה להגיד לא במקרה? יש התנהלות, השרים מתנהלים, השרים הם המחליטים, הם יוצרים את הדירקטיבה ואחר כך מדברים איתכם

טלי גוטליב:  לא להטיל דופי בשרים, זה אני לא מסכימה

מיקי לוי: טלי

מיקי לוי:  בבקשה, ד"ר תת אלוף אריאל היימן, בבקשה, אדוני

אוריאל רייכמן: אני חושב שאני פה מאלה שיושבים ביותר ועדות על הנושא הזה מרוב האנשים שנמצאים, אני גאה במשפט שטבעתי לפני 25 שנה, שרעידת אדמה חזקה והרסנית זה לא שאלה של אם, זה רק שאלה של מתי, ואנחנו חוזרים ומשתמשים בזה כל הזמן

אוריאל רייכמן:       מאז 25 השנים האחרונות יש כאן דיונים על דיונים, לקראת דיונים מוציאים מכתבים והתוצאה בסופו של דבר הוצגה בדוח המבקר, חבל לחזור על כל מה שנאמר שם, ואנחנו לא מטפלים

אוריאל רייכמן:  המסקנה מזה שאו שהנושא הזה מאוד מאוד מפחיד את מקבלי ההחלטות, אבל זה כל שרי הביטחון, זה לא שר הביטחון האחרון, אף שר ביטחון לא התייחס לנושא הזה, אף שר ביטחון לא כינס את הוועדה, זה לא מימין, זה לא משמאל

אוריאל רייכמן:  אנחנו לא עסוקים בנושא הזה ואנחנו פשוט לא מטפלים בו מזה שנים רבות מאוד

אוריאל רייכמן:  קורים דברים חיוביים, רק כרגע הוזכרה מערכת ההתרעה, אבל יש עוד דברים, גם בית חולים פה חוזק, בית ספר כאן חוזק, אבל הקצב הוא קצב איטי ורחוק מאוד מלהשביע רצון

אוריאל רייכמן:       הפתרון התקציבי שכאן הוצג, באשר הוא, נראה אם הוא יקרה בכלל ואם הוא לא יקרה אז לא השגנו פתרון תקציבי, אבל התקציב הוא לא הדבר היחידי שאנחנו זקוקים לו בנושא הזה של היערכות לרעידות אדמה

אוריאל רייכמן:  אני רוצה רק לתת דוגמה, תקציב 2023 הוכן מיד אחרי רעידת האדמה בטורקיה, בדקתי האם איזה שהוא משרד במדינת ישראל, אז, לפני המלחמה, המדינה במצב כלכלי נהדר, אם איזה שהוא משרד ביקש תוספת תקציבית אחרי שהוא שמע מה שקרה בטורקיה

אוריאל רייכמן:  אף משרד

אוריאל רייכמן:  כלומר את הפקידו במשרד, אני לא מאשים את השרים כאן, הנושא הזה לא מעניין ואנחנו פעם אחרי פעם מתכנסים במשרדך ובמשרדי קודמיך

אוריאל רייכמן:       אני רוצה להקריא פה מה אמר קודמך, או אולי קודם קודמך פה, עפר שלח, מסיעתך לשעבר, כשהיה יושב ראש ועדת הביקורת, הוא אמר ככה ב-2020: הזלזול המתמשך של הגופים שאמורים להתכונן לרעידת אדמה מוביל למחדל ברמה לאומית

אוריאל רייכמן:  הוא אמר במילים אחרות את מה שאמרת לפני חמש דקות, ברור לכולנו שיהיה כאן מחדל ואחריו יקומו 1,000 ועדות חקירה כדי לחקור איך זה קרה

אוריאל רייכמן:       אנחנו חוזרים כל פעם, כל ישיבה, בדיוק על אותו דבר וכל פעם מישהו בא, איזה שהוא, בלי לפגוע ביורם, כי אני מעריך אותו מאוד, איזה שהוא ראש רח"ל, איזה שהוא נציג מל"ל, נותן איזה שהוא פלסטר באיזה שהוא פתרון ומכתב שמניחים על שולחן הוועדה ותכלס לא מתקדם שום דבר

אוריאל רייכמן:       לכן זה צריך להיות משהו הרבה יותר בסיסי

אוריאל רייכמן:  אני כבר עשר שנים אומר את המשפט הבא, צריך לקום כאן גוף אחד במדינת ישראל שתהיה לו אחריות, סמכות ותקציב מובנה אחד

אוריאל רייכמן:  עד שזה לא יקום יהיו כל מיני פלסטרים שכל פעם מישהו יציג, הוועדה תתכנס, הוועדה תתכנס אחרי חצי שנה עוד פעם ותכלס לא יקרה כלום

אוריאל רייכמן:  אין בישראל גוף עם אחריות, תקציב וסמכות

יורם ארידור: קוראים לו ממשלת ישראל

אוריאל רייכמן: נכון

טלי גוטליב: זו ועדת ביקורת, אנחנו דנים בדוח ביקורת פה

טלי גוטליב:  אנחנו לא יוצרים יש מאין, זו מהות הוועדה הזאת

טלי גוטליב:  שיהיה ברור

אוריאל רייכמן: אין במדינת ישראל מישהו, חוץ משלושת חברי ועדת ההיגוי הנהדרים, שקמים בבוקר והדבר היחידי שהם חושבים עליו זה רעידת אדמה

אוריאל רייכמן:  לכל אחד מהאנשים פה בחדר יש עיסוק נוסף, חוץ מיעל שיושבת כאן, שהיא אחת מהשלושה ועוד שניים אחרים

אוריאל רייכמן:  הם היחידים שקמים בבוקר ואומרים: רעידת אדמה זה הביזנס שלי

אוריאל רייכמן:  כולנו עסוקים בעוד אלף ואחד דברים אחרים

אוריאל רייכמן:       אני לא אחזור על חיזוק מבנים, אני לא אחזור על דבר שלא עולה הרבה כסף, חינוך האוכלוסייה

אוריאל רייכמן:  חינוך האוכלוסייה זה משהו שהוא לא בתקציב פנומנלי של 5 מיליארד שקל בשנה

אוריאל רייכמן:  אנחנו לא מתעסקים בזה

אוריאל רייכמן:  אז יש ניסיונות של ועדת ההיגוי, אני מכיר כל דבר ודבר שם יופי, אבל תכלס שום דבר לא מתקדם

אוריאל רייכמן:       אני אתן לכם דוגמה פעוטה ממה שאנחנו לא עושים שהוא חקיקה פעוטה שעולה אלפי שקלים

אוריאל רייכמן:  מערכת תרועה, שכרגע הוצגה, שאני פעם כשהייתי במכון הגיאולוגי אני אפילו כתבתי ב-2007 את המסמך הראשון לקראת המערכת הזאת, המערכת הזאת מה שהיא יודעת היום לעשות זה לתת את האזעקה, זהו, אבל הנה דוגמה למשהו שאפשר לעשות

אוריאל רייכמן:  נוחת עכשיו מטוס בשדה התעופה נתב"ג עם 300 נוסעים עליו וכתוצאה מרעידת האדמה המסלול עבר איזה שהיא הסטה, אם המטוס ינחת המטוס עלול להתרסק

אוריאל רייכמן:  כל מה שצריך שברגע שניתנת התרעה "תשתלט" בת קול על מגדל הפיקוח שיגיד לכל מטוס שנמצא בנחיתה: אל תנחת, לך סביב, תעשה סיבובים בשמים עד שאנחנו נבדוק את הקרקע וניתן לך לנחות

אוריאל רייכמן:  הרי מקבלים שם בנתב"ג את אותה התרעה, דרך הסלולר, כולנו נקבל את זה, אז גם בנתב"ג מקבלים את זה, הפעולה זה תכנות, עולה גרושים, מאות שקלים, לא מיליונים

אוריאל רייכמן:       דוגמה נוספת, כל המעליות, יש אין סוף מעליות, אני לא יודע כמה, 30, 40, 50 מעליות שעולות בכל רגע נתון בעזריאלי

אוריאל רייכמן:  אם הבניין כתוצאה מרעידת אדמה רק יחטוף עיוות קל, לא יתמוטט, כל המעליות ייתקעו באמצע, בין קומות, מה צריך לעשות? מערכת תכנון פשוטה, שעולה קצת יותר, לא הרבה יותר, שכל מעלית שכשקרתה הרעידה ויצאה התראה תעצור בקומה הבאה, תצא בת קול מהרמקול של המעלית: רעידת אדמה, אנא צא מהמעלית

אוריאל רייכמן:  אף מעלית לא נתקעה, יש את השניות, זה מספיק השניות האלה של מערכת ההתרעה

אוריאל רייכמן:       משהו שיעלה הרבה יותר והוא קריטי לא פחות זה לשים מגופים בצנרת של המפעלים לחומרים מסוכנים, ברגע שיש רעידת אדמה כל המגופים יעצרו, ואז מה שייצא החוצה זה צינור שנקרע, החומר שייצא הוא רק בין המגופים

מיקי לוי: משפט לסיכום

אוריאל רייכמן: תיכף יהיה משפט הסיכום

מיקי לוי: לא, כי אין לי את היכולת אפילו אם אני רוצה להגיד: תרכיבו מגופים

אוריאל רייכמן: לא, חקיקה

מיקי לוי: איזה חקיקה? אתה יודע מה זה כאן? בית משוגעים - - -     

אוריאל רייכמן: אבל על נתב"ג לא עולה גרוש, ועל מעליות לא עולה גרוש

מיקי לוי: נכון, רשות שדות התעופה היא רשות עשירה

אוריאל רייכמן: ועוד שני משפטים

אוריאל רייכמן:  אני חוזר על המשפט הראשון - - -      

טלי גוטליב: לא צריך חקיקה בשביל זה, צריכה להיות אחריות לכל גוף לעשות מה שהוא יכול להיטיב אם חלילה יקרה אסון או תתרחש עלינו זוועה

טלי גוטליב:  זו אחריות של רשות שדות התעופה, זה אחריות של המקום הזה והמקום האחר להיות מחוברים, לתכנת את זה

טלי גוטליב:  זה בכלל לא עניין של חקיקה

אוריאל רייכמן: טלי, תני לסיים, אני צועק בדיוק כמוך

טלי גוטליב: סליחה שהפרעתי, אני רק מסבירה

מיקי לוי: טלי, תני לו לסכם, יש לי 90 איש פה

אוריאל רייכמן: המשפט לפני אחרון זה שגוף אחד עם אחריות, סמכות ותקציב, זה גם המשפט הראשון שאמרתי, והמשפט אחרי אחרון, שמלחמות לא דוחות רעידות אדמה

אוריאל רייכמן:  זאת אומרת המלחמה שהייתה לא תדחה

מיקי לוי: נכון, למשפט האחרון אני מסכים

מיקי לוי:  לאורך הדרך אתה נותן לוועדה יותר מדי כוח שאין לה, אני לא יכול להגיד שירכיבו מגופים, המעליות האלה, זה וזה, אבל אני יכול לתכלל

אוריאל רייכמן: לא, אבל יושבים כאן חברי כנסת שיחוקקו חוקים

טלי גוטליב: לא, רק זה לא עניין של חקיקה, לא כל דבר זה חוק

מיקי לוי: לא צריך חקיקה

טלי גוטליב: לגופים הרלוונטיים צריכה להיות אחריות אינהרנטית להגדרתם כגופים למצוא את הפתרון

מיקי לוי: אפילו הוראת שעה יכולה לפתור את הבעיה

אוריאל רייכמן: מאה אחוז, קדימה

מיקי לוי: אבל זה כל גוף בעצמו

טלי גוטליב: אני צריכה להגיד לנתב"ג לתכנת את הדבר הזה? זה צריך להיות פשיטא של הפשיטא

מיקי לוי: אני לא רואה כרגע שום גוף באמת

מיקי לוי:  להתחיל להמציא גופים חדשים, רח"ל כבר מתכללת את העניין, משרד הביטחון, מנכ"ל משרד – הלוואי שנצליח להעביר את זה תוך שלושה חודשים, הלוואי, עשינו משהו שבעשר השנים האחרונות לא נעשה

מיקי לוי:       חבר הכנסת טיבי, בבקשה

אחמד טיבי: תודה, אדוני

אחמד טיבי:  בפברואר לפני שנה בוועדת הכספים נציג הוועדה הבין-משרדית להיערכות לרעידת אדמה, אמיר יהב, הוא נמצא פה?      

קריאה: לא

אחמד טיבי: הוא הציג רשימה של יישובים שיש להם הסתברות גבוהה לפגיעה במקרה של רעידות אדמה

אחמד טיבי:  ראה זה פלא, מתברר לפי הרשימה שהיישובים הערביים הכי לא מועדים לפגיעה, למה? לא היה אף יישוב ערבי ברשימה

מיקי לוי: אולי הם לא באזורי סיכון

אחמד טיבי: בדיוק לזה כיוונתי

אחמד טיבי:  היישוב איכסאל נמצא בשבר הסורי אפריקאי ולידו יש יישובים יהודיים שכן נמצאים

מיקי לוי: אני רציני עכשיו, יש שם בית ספר?      

אחמד טיבי: יש יישוב שאין בו בית ספר?      

מיקי לוי: כן, יש יישובים

מיקי לוי:  גם ביישובים יהודים אין בכולם בית ספר, אלא מסיעים בבוקר

אחמד טיבי: יש מספר רב של בתי ספר, כולל מבנים רבי קומות

אחמד טיבי:  הטענה, אם מישהו רוצה לטעון למשל שאין רבי קומות, זה מזמן טענה לא נכונה

אחמד טיבי:  יישובים שנמצאים ליד יישובים אחרים, יהודיים, שכן נמצאים ברשימה, הוצאו או לא נכללו

אחמד טיבי:  אני זוכר שהיושב ראש גפני אז דרש מהמציג להביא רשימה שכוללת את כולם באופן שוויוני

אחמד טיבי:  הרי ברור גם שהרשות להתחדשות עירונית פועלת לפי ביקוש, אין ביקוש מבחינת הקבלנים ליישובים הערביים ולכן הם נשארים מאחור

אחמד טיבי:       אני זוכר שלאורך 20-15 השנים האחרונות תמיד מי שיזמו את הדיונים על מוכנות לרעידות אדמה היו ח"כים ערביים

אחמד טיבי:  ג'מאל זחאלקה התחיל עם זה אז ואחר כך אני, כי פשוט אין מוכנות

אחמד טיבי:  גם בתקופת מלחמה למשל אין מקלטים ולכן בנגב במלחמה האחרונה עשרות נהרגו מטילים כי היישובים שלהם לא מוכנים ולא מוגנים

אחמד טיבי:  אז אני מבקש מהוועדה ומיושב ראש הוועדה לדעת ולדבר בפני הוועדה ובפני חברי הכנסת על היישובים הערביים

מיקי לוי: אנחנו לא פירטנו שום יישוב היום, אנחנו מנסים לתכלל את המערכת, להכניס תקציב, להעביר אחריות למי מבצע ואני אעשה ועדת מעקב תוך כמה חודשים, בשלב השני נבקש יותר פירוט אחרי ששר הביטחון יסכם עם ראש הממשלה, כי יצא כרגע מסמך, ועם שר האוצר, על מסגרת תקציבית, זה המפתח

מיקי לוי:  אתה בין הוותיקים בבניין הזה

אחמד טיבי: אגב אפרופו טילים, יישובים ערביים נפגעו גם בצפון במלחמות קודמות מטילים ונהרגו עשרות ערבים גם בצפון

מיקי לוי: גם פה באבו גוש הלכתי לנחם

אחמד טיבי: נכון

מיקי לוי: הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, בבקשה

אלעזר במברגר: שלום, אדוני היושב ראש, שלום חברי הוועדה וכל המשתתפים

אלעזר במברגר:  שמי אלעזר ממברגר, אני מנכ"ל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, הגוף הממשלתי שאמון על תחום ההתחדשות העירונית, על ההסדרה שלו, על הפיתוח שלו

אלעזר במברגר:      אני לא ארצה לחזור על דברים שנאמרו, אני אתמקד בדבר שבאתי להציג אותו, בקצרה, אני חושב שאנחנו מצויים בצומת מאוד משמעותי, צומת של אולי פעם ראשונה שמדינת ישראל, הממשלה, משרדי הממשלה, הציבו כאן איזה שהיא תוכנית עבודה מקצועית, מסודרת, אנחנו עובדים עליה כבר שנה וחצי, בשיתוף פעולה עם הגורמים שהופיעו כאן לפניי, עם ראש רח"ל, גם עם חגי רזניק, מנכ"ל שיכון לשעבר, גם עם משרד האוצר, לפחות עד לנקודה הזו שבה כאמור התחייבו הכרעות קשות שעוסקות בתקציב

אלעזר במברגר:       מימוש התוכנית ידרוש תקציבים משמעותיים מאוד, אבל אני חושב שלאורך כל הדברים שנאמרו, וכאמור אין לי רצון לחזור, האקוטיות של האיום הזה, בעינינו זה איום מיידי, מוחשי, לא ערטילאי, בניגוד אולי למה שמקובל לחשוב, ואנחנו עסוקים בו מהיום הראשון שלי בתפקיד לפחות ואני חושב שבנקודת הזמן הזאת אנחנו יודעים לשים על השולחן תוכנית עבודה

אלעזר במברגר:  מעבר לכסף צריך לזכור, הכסף צריך להפעיל בחוכמה ובאופן מדויק ולהביא את המקסימום מתוך המשאבים שיוקצו ואני חושב שפעם ראשונה יש לנו היום תוצר שאני אציג אותו בקצרה שאם אנחנו מקבלים את האור הירוק אנחנו יודעים על פני כמה שנים לתת פתרון בשלב ראשון לעשר הרשויות שהוגדרו כבעלות סיכון סיסמי מוגבר

אלעזר במברגר:       זו תוכנית שהיא מוכנה ברגע זה וברשותכם אני אציג אותה בקצרה, שחברי הוועדה יכירו

אלעזר במברגר:  אני אגיד ביחס לדוח המבקר, הרבה הערכה, אני חושב שהמעקב הרב שנתי הזה, נאמרו כאן משפטים גם כמו דיונים ודיונים לאורך הרבה שנים, יכול להיות שזה נכון, אבל בסוף אני חושב שהדוחות הללו כן הביאו אותנו המשרדים, לפחות ברגע הזה, כן להתכנס לעבודת מטה מקיפה שיודעת לשים פה תוכנית עבודה שתשנה את המציאות

אלעזר במברגר:       דבר אחד שמבקר המדינה לדעתי פחות רואה בדוח שלו, הוא קצת עסוק בשיח של תמ"א 38, התחדשות ברמת הבניין הבודד, וחשוב לי להגיד לחברי הוועדה, כמי שעוסק בנושא ואמון עליו, אנחנו בעולם אחר ב-2024, התחדשות עירונית נעשית בצורה הרבה יותר רחבה, במתחמי פינוי-בינוי רחבים וככה אתה משיג לא רק את החיזוק של הבניין שנשאר בניין, אם אתה רק מחזק, בניין של שנות ה-50 וה-60 שישרוד רעידת אדמה, זה מצוין בהקשר של האיום שאנחנו עוסקים בו, אבל צריך לזכור שאנחנו יודעים היום לחדש מתחמי פינוי-בינוי רחבים, משמעותיים, שמחדשים את העיר, את הרחוב, את השכונה, שמביאים איכות חיים אחרת למרכזי הערים הוותיקות

אלעזר במברגר:       אז צריך לזכור שהממשלה, וגם השוק הפרטי אגב עסוק במתכונת חידוש הרבה יותר משמעותית ולכן גם תוכנית העבודה שנציג כאן היא מאוד מוכוונת פינוי-בינוי מתחמי ולא רק תמ"א 38 שזה מבחינתנו קצת עולם של פעם

צחי סעד: אבל לוחות הזמנים של הפרויקטים האלה הם שונים לחלוטין מהרעיון שהיה בבסיס התמ"א 38

צחי סעד:  לזה כיוונו

מיקי לוי: נכון, אבל תמ"א 38 לא הצליח

אלעזר במברגר: אני אסביר

אלעזר במברגר:  תמ"א 38 היא פתרון נכון, הוא יותר מהיר, הוא פותר סכנת חיים, אני לא מקל בזה ראש, אבל העבודה שעשינו נועדה לבחון בדיוק את הדבר הזה

אלעזר במברגר:  אתה מסתכל על עיר, ואני אראה דוגמה, עיר מהרשויות הסיסמיות, חצור הגלילית, טבריה, צפת, קרית שמונה, האנשים שלנו, צוותי התכנון שלנו, יודעים לעבור על כל העיר, לסרוק אותה, לסמן את כל המבנים שצריכים חיזוק ומיגון, תזכרו שהדיון כאן הוא על חיזוק, אבל בסוף אנחנו עסוקים גם באיומים של ירי רקטי, ממ"דים, בטח בימים אלה זה לא דיון מבחינתי אחר, התחדשות עירונית מביאה גם את זה וגם את זה לצד כל התועלות שהזכרתי, חידוש הרחוב, מוסדות ציבור, תכנון מודרני, אז לשאלתך, אנחנו בעבודה המקצועית סורקים את העיר, מסמנים את כל המבנים, שם "הלקוחות שלנו" הם המבנים לפני שנת 1980 או 1984, יש כל מיני שיטות, שצריכים את החיזוק, שכנראה לא ישרדו רעידת אדמה, בבנייה רוויה, לא צמודי קרקע

אלעזר במברגר:       אלה המבנים שהם פוטנציאל להתחדשות עירונית, ואנחנו יודעים בסריקה הזאת לזהות בניינים שלא מתאים להם פתרון של פינוי-בינוי רחב, כי הוא לא נכון תכנונית וגם כלכלית, ואת המבנים האלה לסמן לחיזוק בלבד

אלעזר במברגר:  זה פתרון פחות איכותי, הוא פותר את סכנת החיים מרעידת אדמה, אבל מה שטוב בעיניי הוא שזה נעשה פעם ראשונה מתוך ניתוח מקצועי ולא בשליפה

אלעזר במברגר:  זאת אומרת יש גורמי מקצוע שהסתכלו על כל הרשויות הללו, ניתחו אותן אחת לאחת עם יועצים גיאולוגיים שסימנו את הסיכון הגיאולוגי ועם אנשי תכנון וסימנו מה מתאים לפינוי-בינוי רחב ומה לטיפול ברמת חיזוק בלבד

אלעזר במברגר:       אז ברשותכם, אם אפשר להעלות את המצגת, זה קצר מאוד, שתהיה לאנשים את התמונה

אלעזר במברגר:  שלוש דקות וסיימתי ותהיה לכם, אני חושב, פעם ראשונה, שוב מעבר לכסף, מה הולכים לעשות, מה הפתרון

אלעזר במברגר:       עלו כאן לגבי הגורם שיבצע, הגורם שיבצע הוא בסוף אנחנו, הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, אלה הסיכומים שלנו גם עם משרד הביטחון, עם שר הביטחון ועם משרד האוצר, אנחנו הגורם שיוציא לפועל את התוכנית הזאת, ודווקא מהבחינה הזאת יש לנו מערכת ערוכה ומוכנה למטרה הזאת

מיקי לוי: לאור ההארה שלך, יכול להיות שבסיבוב הבא של הוועדה לביקורת המדינה שתעשה מעקב אחרי ההתפתחות של הנושא נצטרך לעשות משהו מצומצם יותר של תכלס, מה עושים ואיך עושים

אלעזר במברגר: אז ניסיתי בדיון רחב מהסוג הזה עכשיו להציג את התכלס, כמו שאמרת, בשלוש דקות, שנדבר תכליתי, רוצים לצאת מכאן עם שינוי

מיקי לוי: מאה אחוז

אלעזר במברגר: (מצגת)

אלעזר במברגר:  קודם כל זאת התמונה בצורה מאוד כללית ובסיסית

אלעזר במברגר:  אתם רואים כאן את היקף יחידות הדיור שהוא מבחינתנו היקף יחידות הדיור שמצריך טיפול במדינת ישראל, סדר גודל 800,000 דירות כש-33,000 מתוכן מצויות ברשויות שמאופיינות כרשויות בעלות סיכון סיסמי מוגבר

אלעזר במברגר:       אנחנו עסוקים בנושא הזה שנקרא לו, הדיון הזה הוא רעידות אדמה, אבל תזכרו, התחדשות עירונית בפריפריה היא נושא שמטריד אותנו גם מעבר לרעידות אדמה, יש כאן חשש אמיתי שלנו מיצירת שתי מדינות, המדינה של אזורי הביקוש שהולכת ומתחדשת, אסף הזכיר את זה על הנתונים המדהימים של התקדמות ההתחדשות העירונית במרכז הארץ ובאזורי פריפריה הבשורה הזאת לא הגיעה, גם זה הוזכר, בגלל הקושי הכלכלי לייצר שם רווח ליזמים

אלעזר במברגר:  יזמים וכוחות שוק בלבד לא מטפלים שם בפרויקטים, לא מבצעים התחדשות עירונית וזה האתגר

אלעזר במברגר:       בתוך הסיפור הזה יש את החיבור לרעידות אדמה, כי תשע מתוך עשר הרשויות הן בצפון, באזורים פריפריאליים ושם נכון להיום נתוני ההתחדשות העירונית הם מעטים מאוד ונדרשת התערבות ממשלתית כדי לגרום לדבר הזה לקרות

אלעזר במברגר:       אז מה עשינו? בשקף הקודם ראיתם דוח שהגשנו לקבינט הדיור בשנה שעברה

אלעזר במברגר:  בדוח הזה עבודה ממשלתית של הרבה מאוד שחקנים, משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון, משרד האוצר, אנחנו כמובן, אני עמדתי בראש הוועדה יחד עם מנכ"ל משרד השיכון והצגנו את תוכנית העבודה הזו ואנחנו מצויים כבר בתהליך של יישום שלה

אלעזר במברגר:       התוכנית הזאת אומרת פעם ראשונה למפות את כל הערים הללו, למפות זה אומר לעבור בניין בניין עם צוותי תכנון, לסמן מה הפתרון הנכון להם שנותן להם את החיזוק ברעידת אדמה, כמו שהסברתי מקודם, האם בצורה מתחמית, האם בצורה פרטנית של בניין

אלעזר במברגר:  את המהלך הזה השלמנו, צריך להגיד, בתקציבים שקיבלנו ממשרד האוצר

אלעזר במברגר:  לאחר מכן יצאנו לתכנון

אלעזר במברגר:       התוצאה של המהלך הזה זה שסימנו 110 מתחמים

אלעזר במברגר:  זו תוכנית העבודה, יש 110 מתחמי פינוי-בינוי בפריפריה, אין להם זכות קיום כלכלית בכוחות שוק, בוא נגיד את זה פשוט כי אני שומע קולות אחרים לפעמים של יזמים וראשי ערים שמקווים שאולי נוצרה היתכנות כלכלית בשנים האחרונות בגלל עליית מחירי הדיור, זה לא נכון

אלעזר במברגר:  הבדיקות שלנו העלו, אלה בדיקות גם תכנוניות וגם שמאיות, הפרויקטים הללו צריכים כדי להתממש השלמה, סבסוד ממשלתי

אלעזר במברגר:  אז קודם כל נגיד את זה בצורה ברורה, יש כאן 110 מתחמי פינוי-בינוי, הם כוללים כ-1,000 מבנים

טלי גוטליב: באיזה אזורים?      

אלעזר במברגר: הערים שכתובות כאן למעלה, קרית שמונה, חצור הגלילית, צפת, טבריה, בית שאן, מגדל העמק, עפולה ואילת

אלעזר במברגר:  בעצם זה מגרש המשחקים שלנו, על זה אנחנו מדברים פה כרגע בוועדה, זה בוודאי בקדימות ראשונה

אלעזר במברגר:  נכון לטפל בעוד מקומות, אבל זה בוודאי הסכנה המוחשית והמיידית

אלעזר במברגר:       שימו לב, 1,023 מבנים זה חצי מהכמות בתוכנית מאוד מאוד שאפתנית, היא נותנת פתרון של פינוי-בינוי, כלומר פתרון לרעידות אדמה גם, בין כל יתר התועלות האחרות, למחצית מכלל המבנים

אלעזר במברגר:  המחצית האחרת מסומנת לחיזוק ומיגון בלבד

אלעזר במברגר:      עכשיו קיבלנו תקציב, אנחנו בימים אלה כבר בתהליך ביצוע של תכנון מפורט

אלעזר במברגר:  מי שמכיר, אין דרך לדלג על זה, יש תהליך של אישור תב"ע לכל מתחם פינוי-בינוי וקיבלנו את התקציב לדבר הזה, 60 מיליון שקל

אלעזר במברגר:  הוצאנו לדרך בעבודת תכנון 25 מתחמים, הכול בשיתוף פעולה כמובן עם ראשי הערים הללו, עם מהנדסי הערים הללו, יותר חשוב, כי אתה צריך לדעת שמינהל ההנדסה עובד איתך

אלעזר במברגר:  אני מסוכם עם מנהל מינהל התכנון, רפי אלמליח, שהתוכניות יקבלו בוועדה מחוזית קדימות

אלעזר במברגר:  אנחנו נשלים את עבודת התכנון מהר

טלי גוטליב: ה-60 מיליון זה לצורך התכנון?      

אלעזר במברגר: התכנון בלבד, וזה מתבצע

טלי גוטליב: בהצלחה

אלעזר במברגר: זה קורה

אלעזר במברגר:  לצידנו עוד 13 מתחמים מקודמים בשיתוף פעולה של יזמים פרטיים אל מול העירייה ומבחינתנו מצוין, צריך לתת לזה להתקדם

אלעזר במברגר:  אז יש כאן מסה מאוד מאוד משמעותית של מתחמי פינוי-בינוי שמקודמים היום בערים הכי פריפריאליות והכי מסוכנות בהיבט רעידות אדמה שיש, וזה כשלעצמו חידוש עצום כי הנתונים היו של מתחם בודד אחד בערים פריפריאליות במדינת ישראל עד לפני שנה בערך

אלעזר במברגר:  זה סדרי הגודל

אלעזר במברגר:       למה אני נלהב בסיפור הזה? כי אתה רואה שזו בעיה שיש לה פתרון

אלעזר במברגר:  זה תמיד נראה כמו משהו שנורא קשה לטפל בו ולכסות אותו, אבל יש כאן תוכנית, היא ריאלית, אפשר לעשות אותה בלוחות זמנים סבירים

אלעזר במברגר:  היא שואבת תקציב משמעותי מאוד של מיליארדים, אנחנו מבינים את זה, זו השורה התחתונה כאן, מימוש המתחמים יחייב סבסוד לטובת השלמת כדאיות כלכלית

אלעזר במברגר:       אני אסביר למי שפחות בשיח הזה

אלעזר במברגר:  הפרויקטים צריכים להשיא רווח יזמי מינימלי ליזם, בנתונים האובייקטיביים שלהם זה לא קורה, אנחנו יודעים להפעיל קולות קוראים, עשינו את זה בעבר במספרים יותר קטנים, הוצאנו לפועל מתחם בקרית שמונה ובשלומי ובשדרות ובמגדל העמק

אלעזר במברגר:  זה עשינו עד היום, ב-150 מיליון שקל, כפיילוט, רק כדי להרגיש איך הדבר הזה עובד

אלעזר במברגר:  מפרסמים קול קורא, מזמינים יזמים להתמודד על המתחמים הללו ויזמים פרטיים אומרים לנו: אם אני משיג את הרווח היזמי המינימלי זה לא חשוב לי, זה לא מעניין אותי אם הפרויקט הוא ברמת גן, או בנתניה או בשלומי או בחצור הגלילית

אלעזר במברגר:  והם יבואו לעבוד

אלעזר במברגר:  זה הצליח לנו בפיילוט, זה יצליח גם בתהליך המלא

אלעזר במברגר:       אז אם אני מסכם, אנחנו ערוכים עם התוכנית הזאת, חלק גדול ממנה כבר מתבצע בימים אלה, צוותי התכנון עובדים בזה בתיאום עם הוועדות המחוזיות, מהר מאוד יהיו לנו תוכניות מאושרות

אלעזר במברגר:  וכן, כאן יגיע הצומת שהדבר הזה יצריך מהלך פרמננטי עקבי של הממשלה

אלעזר במברגר:  בסוף זה נאמר כאן נכון, הממשלה היא הגורם האחראי על העניין הזה והיא תצטרך לקבל הכרעה של סדרי עדיפויות

אלעזר במברגר:  אנחנו נצטרך מקור פרמננטי, כמו שציין חגי רזניק, מנכ"ל שיכון לשעבר

אלעזר במברגר:      אני לא רואה את עצמי בשיקולי המקרו של האם דווקא נכון מהלך כזה או אחר, אנחנו מברכים על המהלך ששר הביטחון מוביל היום, שמטרתו לסמן מקור פרמננטי, פחות חשוב לנו מה המקור, חשוב לנו הוודאות שעליה התעכב חגי, כן, שתהיה תוכנית עבודה שהיא מובטחת עשר שנים מראש, שהיא מתוקצבת היטב

אלעזר במברגר:  ההערכה שלנו לגבי 25 מתחמים היא עלות של סדר גודל של 2

אלעזר במברגר: 5 מיליארד שקל, רק שתכירו את המושגים

טלי גוטליב: זה כדי להביא את זה למימוש? לביצוע?      

אלעזר במברגר: בדיוק, להביא אותם לביצוע, לאכלס אנשים בדירות מחוזקות מרעידות אדמה

אלעזר במברגר:  ואגב להשיג מלאי דיור חדש

אלעזר במברגר:  יש כאן לתכנן שכונות מחדש, להביא מוסדות ציבור, יש כאן עוד הרבה מאוד תועלות שגם הן מביאות תועלות כלכליות לערים הללו, אבל אני שם את זה רגע בצד

טלי גוטליב: זה גם לא תקציב שאי אפשר לעמוד בו

אלעזר במברגר: כדי שבכל זאת יהיה לחברי הוועדה מושג, הערכה כללית, 25 המתחמים הללו, על מנת לממש אותם נצטרך סדר גודל של 2

אלעזר במברגר: 5 מיליארד שקל

אלעזר במברגר:  ככל שהתכנון יתקדם גם נדע לדייק את המספרים, אבל אלה סדרי הגודל, אז מדובר על תוכנית של מיליארדים

אלעזר במברגר:       כמו שאמרתי, עשינו פיילוט, הוא היה מוצלח, נהדר, אנחנו רוצים להביא פתרון לדבר הזה, בדיוק כמו שמבקר המדינה מדגיש, בדיוק כמו שהוועדה הזאת, כמו שאמרת, אדוני, באופן עקבי אני רואה מקפידה להתכנס ולהציף את הצורך הזה

אלעזר במברגר:  הוא בוער, הוא באמת בעיניי חיי אדם עם כל המשמעויות שנגזרות מכך, הוא מצריך פתרון שמשמעותו, מבחינתי, שאני לא צריך כל שנה לבוא בדיוני תקציב עם שר השיכון, אנחנו רשות שכפופה לשר הבינוי והשיכון, שיושב בישיבות איתי ומנסה לקדם את הנושא בכל דרך, אבל בסוף אנחנו לא רוצים בכל דיוני תקציב לבוא ולהילחם על התקציב, אנחנו רוצים תוכנית ממשלתית לחמש שנים אם אנחנו ממש טובים, לעשר שנים אם אנחנו פחות טובים, ועדיין היא עקבית, ואנחנו יודעים להגיד עשר שנים קדימה איך כל עבודת התכנון הזאת מקבלת בסוף ביטוי בקולות קוראים ליזמים

אלעזר במברגר:  רק שוק פרטי יבנה את זה, לא שום גורם אחר, והשוק הפרטי יבוא לעבוד אם הוא יראה את הסבסוד הכלכלי שהממשלה תיתן לדבר הזה

מיקי לוי: תודה רבה לך על הדברים המאוד חשובים

מיקי לוי:  אם יהיה לנו עוגן תקציבי, כמו ששמענו כאן מרח"ל במסגרת משרד הביטחון זה יתפוס תאוצה

מיקי לוי:  נתת לנו תקווה שאפשר לעשות את זה, אני עדיין מודאג ממבני ציבור, אני עדיין מודאג מבתי חולים, אני עדיין מודאג מבתי ספר וזה כאילו נשאר לנו באחריות המשרדים הממונים

אלעזר במברגר: אתה צודק

אלעזר במברגר:  אנחנו עוסקים בחידוש מבני המגורים, בסוף זה המנדט שלנו, זו המשימה שלנו, אתה צודק שיש כאן עוד הרבה מאוד סוגיות אחרות שרח"ל עוסקים בהם, ואני רואה הרבה מאוד נציגים רלוונטיים, של משרד החינוך, משרד התחבורה וכו'

מיקי לוי: אני לא רוצה לראות בעיני רוחי שמתמוטט בית ספר וההורים רצים לשם

מיקי לוי:  זה אפוקליפטי ממש

מיקי לוי:  או בית חולים חס וחלילה

מיקי לוי:  יש לנו שם בעיה קשה אמיתית של אחריות

מיקי לוי:  אנחנו נעשה עוד שלושה-ארבעה חודשים דיון מעקב נוסף, אולי, מאוד נקווה, שהמסמך הזה של משרד הביטחון שהונח ייתן לנו מסגרת תקציב לחמש או עשר שנים, אבל משהו, אי אפשר להמשיך לחיות כך שכל שנה אנחנו נתכנס, נצעק, לפניי ישבה קארין אלהרר, לפני כן ישבה עפר שלח

טלי גוטליב: הפוך

מיקי לוי: הפוך, לא משנה, וכולם צועקים הצילו ומזהירים ובסוף לא קורה כלום, או קורה חלקית

מיקי לוי:  זה לא נכון להגיד לא קורה כלום, כי אני רואה שכן נעשית עבודה, אבל המפתח זה פה

אלעזר במברגר: רק עוד משפט

אלעזר במברגר:  מעולם לא הציגו לוועדה כאן תוכנית שיש לה מה שנקרא התחלה, אמצע וסוף, שיש לה הערכה תקציבית מסודרת, שיש לה לוחות זמנים, שחלקה כבר בביצוע

אלעזר במברגר:  כמו שאמרתי, אנחנו שנה, שנה וחצי מהיום נהיה עם מתחמים מאושרים לביצוע, כמו נתניה, כמו בת ים, כמו ירושלים, ערים שיודעות לעשות התחדשות עירונית

אלעזר במברגר:  זה צריך ויכול לקרות גם בערים הללו, זה לא שונה, זו אותה מתודה

אלעזר במברגר:  הכלכלה היא שונה, כי ערכי הקרקע נמוכים ומה לעשות, מחיר דירה במקומות הללו הוא לא כמו במרכז, ולעניין הזה תידרש אותה השלמה ממשלתית

קריאה: אחלה טיפה בים

מיקי לוי: אני אומר לאוצר, הוועדה לביקורת המדינה תמשיך להציף את זה

מיקי לוי:  אני אתכנס אם אני צריך כל שלושה או כל חמישה חודשים

מיקי לוי:  אתם חייבים לעשות מאמץ, אתם חייבים לשים את זה על השולחן של שר האוצר

מיקי לוי:  הצעקה הו שיוצאת היום מכאן כלפי חוץ, כלפי התקשורת, כלפי מי שאכפת לו שחס וחלילה אם יהיה אסון בדסר גודל כזה זה אסון של, אדוני הפרופסור יתקן אותי, של דקות

אלעזר במברגר: או פחות

מיקי לוי: ופתאום 7,000 עד 9,000 הרוגים ואני לא רוצה להגיד כמה מבנים ו-130,000 אנשים שאין לנו איפה לשכן אותם, כי גם חלק מבתי המלון לא מחוזקים

מיקי לוי:  ברמה האישית, בכלל לא כמישהו שעובד בבניין הזה, כישראלי, אני מאוד מאוד מודאג

מיקי לוי:  מאוד מאוד מודאג

מיקי לוי:   גדמו         

גדעון סער: שאלה

גדעון סער:  האם במתחמים שאתם מתכננים ומקדמים בצורה מאוד יפה יש התייחסות למטלות ציבוריות, כמו שיש במרכז, האם מתוכננים שם בתי ספר חדשים למתחמים האלה או מטלות ציבוריות נוספות? האם יש התייחסות בתוכנית האלה למד"א, כב"ה, תחנות עירוניות שנמצאות באזור?      

אלעזר במברגר: התשובה מאוד פשוטה

אלעזר במברגר:  אנחנו רואים לנגד עינינו התחדשות עירונית עם כל האיכויות שיש לה, כמו שאמרתי, בדיוק כמו שאתה עושה מתחם פינוי בינוי היום בירושלים, שזה אומר תכנון, שוב לא בניין, לא תמ"א 38, תכנון למתחם, התכנון המודרני כן עוסק בסידור מחדש, נקרא לזה, של המגרש ויצירת שטח חום למוסדות ציבור ופתרונות תחבורה וכל מה שתכנון מודרני

אלעזר במברגר:  בדיוק כמו שאנחנו עושים בערים אחרות גם השכונות הללו, תזכרו שמבחינת ראשי זה גם מפתח אדיר לחידוש מרכזי הערים הללו

אלעזר במברגר:  זה בית שאן, זה חצור, זה קרית שמונה, אלה ערים שצריכות חידוש

מיקי לוי: הוועדה מבקשת מאדוני לקבל את המצגת כדי שנשמור לפעם הבאה ואז נוכל לבדוק

גדעון סער: האם אפשר לתכנן בשביל - - -      

מיקי לוי: לא, אתה לא יכול

מיקי לוי:  א', אתה רשום, ו-ב', אני שמח מאוד שאני מפגיש אתכם פה ושאתם מדברים פתאום אחד עם השני ותיכף אני אכריח אתכם לשבת לא בתוך הוועדה, כי אני לא יכול להזמין כל פעם, אתם תעשו שולחנות עגולים, כמו שאני נוהג לבקש, כדי לדבר, כדי שהאוצר ידבר, כדי שרח"ל ידבר, כדי שכל המעורבים ידברו

מיקי לוי:  אתם לא צריכים אותי ואת הוועדה כדי להפגיש אתכם

מיקי לוי:  ואם אתם רוצים, ברגע שתיפגשו, קפה על חשבוני, אני אבוא להגיש

אלעזר במברגר: הדבר הטוב שקרה בשנה האחרונה זה שהשיח הממשלתי, אני יכול להעיד על זה כמי שמוביל את התוכנית הזאת, הוא – אני חייב להגיד, הוא לא היה קודם

אלעזר במברגר:  יש כאן מהלך שהובל על ידי משרד הביטחון, משרד האוצר היה שותף למהלך

אלעזר במברגר:  לא מסכימים על הכול, ברור

מיקי לוי: אני מברך על הכול

אלעזר במברגר: אז יש שיח וגם אדוני מוזמן לפנות, אנחנו פתוחים לכל גורם

מיקי לוי: הנה, קישרתי ביניכם, תחליפו טלפונים, תיפגשו ואני אביא לכם גם את הקפה על חשבון הוועדה

גורי נדלר: רק להוסיף קרדיט, אני עובד ברשות להתחדשות עירונית, חשוב לי לציין גם את התרומה של המרכז למיפוי ישראל

אלעזר במברגר: גורי נדלר הוא מנהל אגף תכנון והוא למעשה האיש שאמון על התוכנית שתיארתי כאן, כל עבודת התכנון

מיקי לוי: תודה לך

איימן עודה: כבוד היושב ראש, אני מברך על הדיון החשוב, אני גם מסכים לגישה שלך בעניין הזה

איימן עודה:  אני רוצה לשאול, בבקשה, לא ממקום סקטוריאלי, יותר ממקום צודק מבחינה עובדתית, שהיישובים הערביים הם הוותיקים ביותר

מיקי לוי: איזה חבל שאתה ואחמד לא נפגשים במסדרון, הוא שאל את השאלה הזאת לפני רבע שעה

מיקי לוי:  אמרתי שהפעם לא שמענו יישובים, לא חקרנו באיזה יישובים יש מיפוי

מיקי לוי:  קיבלנו את הבקשה של חבר הכנסת טיבי למפות גם את היישובים הערביים, זה נרשם ובישיבה הבאה הוועדה תבדוק את זה

מיקי לוי:  אנחנו לא נעבור על זה, אזרחי מדינת ישראל הם אזרחים

איימן עודה: תודה רבה

מיקי לוי: המכון לירושלים לחקר מדיניות, שלוש דקות, בבקשה

אהוד סגל: אני גם 15 שנה מתעורר רוב הבקרים וחושב על רעידות אדמה, במחקרים שממומנים על ידי ועדת ההיגוי, על פי רוב

אהוד סגל:  אני רוצה לסבר את האוזן שברוב העולם כשמחזקים נגד רעידות אדמה זה לא נעשה במסגרת התחדשות עירונית, כי זה מאוד מייקר ומסבך את התהליך

אהוד סגל:  במחקרים שלנו בשנים האחרונות אנחנו מנסים לראות איך אפשר להוזיל את התהליך ואיך אפשר להפוך אותו לביצוע מכיוון שהמגבלה התקציבית היא המגבלה הכי גדולה

אהוד סגל:       אם אנחנו ניקח את כל הדירות, 33,000 דירות ביישובים שנמצאים בסיכון הכי גבוה שבהם באמת תוך כמה שניות כנראה יתמוטטו עשרות ומאות מבנים, החיזוק של כל הדירות בשיטת החיזוק המודרנית שבוצעה באילת, שאתה בטח מכיר, הוא עולה פחות ממיליארד שקלים

אהוד סגל:  אני מדגיש את הנקודה הזאת כי יש פה הליכה להתחדשות עירונית שהיא חשובה, אבל אם נסמן את המטרה שלנו שתוך שבע שנים לא תהיה דירת מגורים אחת לא מחוזקת בטבריה, בית שאן, צפת, קרית שמונה וכל הערים האלה, העלות סך הכול השנתית, אם פורסים את זה על עשר שנים היא 100 מיליון שקלים בשנה

אהוד סגל:       לכן יש פה טרייד-אוף בין עבודה של התחדשות עירונית לבין לספק לאנשים ביטחון מינימלי שהם יכולים לישון עם ילדיהם בדירה

אהוד סגל:  בתי ספר זה חשוב, גם צריך לעשות בתי ספר, זה לא נגד, אבל רוב הזמן האנשים הם בדירות שלהם ולכן אני מבקש מהוועדה לבדוק את הנושא של חיזוק בלבד כאופציה שהיא הרבה יותר זולה, הרבה יותר זמינה

מיקי לוי: אם אתה שואל אותי אני הייתי עושה פינוי-בינוי

אהוד סגל: כן, אבל פינוי-בינוי אתה צריך שיהיה מי שיקנה את הדירות, אתה צריך מתחמים, זה סיפור הרבה יותר יקר

אהוד סגל:  לחזק דירה בפריפריה עולה 30,000 שקלים

יורם ארידור: רק הערה אחת

יורם ארידור:  תקנת הממ"ד, כפי שאתה בטח יודע, תוקננה ב-1992, משמע הדירות האלה שאנחנו צריכים לחזק אותן, נחזק אבל לא יהיה ממ"ד

יורם ארידור:  פה ניתן פתרון הוליסטי מלא, נכון טיפה יותר יקר, אבל לא פתרנו בעיה אחת ולצורך העניין לא פתרנו בעיה אחרת

אהוד סגל: בסדר, אבל הפתרון הוא לא לכל הדירות

יורם ארידור: ובגלל זה שר הביטחון קיבל כבר לפני שנה החלטה שכל מיגון הצפון מדבר על ממ"דים וחיזוק 

יורם ארידור: הכי נכון לעשות כבר - - -     

אהוד סגל: כן, אבל ההכי נכון הזה עולה הרבה יותר והוא גם יטפל רק בחצי מהדירות

יורם ארידור: אז נעשה ממ"ד גם

אהוד סגל: רק שנייה

אהוד סגל:  הוא יטפל רק בחצי מהדירות, זאת אומרת שעוד עשר שנים, בתקווה שיהיה את כל התקצוב הזה, 50% מהדירות עדיין יהיו בסכנת קריסה מיידית מרעידת אדמה

אלעזר במברגר: אבל זאת הייתה מטרת העבודה, אדוני, לסמן מה נכון - - -      

מיקי לוי: אני אעזור לך

מיקי לוי:  אי אפשר לבוא עכשיו ובשלוש דקות להפוך לי את התכנון שנעשה פה עד עתה

מיקי לוי:  אם אדוני ממכון ירושלים, ואני מאוד מכבד אותך, אני משוכנע שבדקתם את זה, רוצה להגיש עמדה שונה שאולי תעזור להם כמתכננים שלח להם נייר עבודה

אהוד סגל: אני אשמח, אני רק אומר שהאמירה הכללית היא שצריך לשלב בתוך הנושא של התחדשות עירונית וגם נושא של המיגון, שיש את הפתרון היותר זול של חיזוק חדר קיים, זה כדי לסמן מטרה

אהוד סגל:  אם אנחנו רוצים לסמן מטרה שתוך נאמר עשר שנים כל הדירות האלה יהיו מטופלו ולא יקרסו על יושביהם חייבים לשלב בתוך הסיפור הזה גם חיזוק עם מיגון של חדר קיים, כי אחרת לא נגיע לזה, אחרת חצי מהדירות יישארו לא מטופלות

מיקי לוי: תודה

מיקי לוי:  מכון ירושלים הוא מכון מכובד, אני מכיר אותו כירושלמי

מיקי לוי:  בבקשה, אדוני יגיש נייר עמדה לשני האדונים האלה, קבל מהם את המייל שלהם, אני משוכנע שהם יפתחו איזה שהוא ערוץ מולך

מיקי לוי:       מל"ל בבקשה, ואחרי מל"ל יושב ראש לשכת סוכני הביטוח

מיקי לוי:  מה שכתבתם לי כאן מאוד מאוד מטריד אותי ביחס לאזרחי מדינת ישראל

מיקי לוי:  תיכף נשמע אתכם

מיקי לוי:  בבקשה, מל"ל

עדו אורלוב: שלום, אדוני יושב הראש

עדו אורלוב:  אני מהמל"ל וכמו כל החברים והחברות שיושבים פה אני כאזרח מוטרד מאוד, אני בטוח שכולם פה ישנים פחות טוב בלילה בגלל החשש מהתוצאות של רעידת האדמה

עדו אורלוב:  אני רוצה לומר, אחת, אנחנו כמל"ל, המטה של הוועדה, התכנסנו ב-23 באוגוסט בדחיפה של רח"ל יחד עם הרבה שותפים פה ואני חושב שהבשורה הטובה, אני יודע, יש מוטרדות מהעניין הזה ויש חשש גדול, ועדת המנכ"לים שהוחלט עליה בדיון עצמו, שהתחילה לעבוד, וכמו הרבה דברים קשים שהמלחמה הזו גרמה, גם היא נקטעה, אבל אני באופן אישי נכחתי בשתיים מהישיבות

עדו אורלוב:  אני גם מוכרח לומר שבישיבות השר עצמו הגיע לישיבות שהוביל המנכ"ל כדי להגיד כמה הנושא הזה חשוב

עדו אורלוב:      אנחנו מברכים על רצונו של השר להמשיך בקרוב מאוד את הוועדה של המנכ"לים, אנחנו נתמוך בכל מה שצריך וברגע שיהיה אנחנו מול מזכירות הממשלה נקבע גם את התג"בים של סיום העבודה ואני באמת חושב שפה יש בשורה

עדו אורלוב:  זה לא פשוט, אנחנו חושבים שצריך הרבה יותר תקציב ממה שניתן לעניין הזה, אבל אני מאוד מאמין בעבודה הזאת ונעשה ככל יכולתנו

עדו אורלוב:  ישבנו גם עם אנשי המבקר, העברנו את החומרים, אנחנו גם מברכים על הדוח עצמו ואני חושב שזו הדרך כדי להתקדם בצורה הטובה ביותר וכמובן שצריך תקציב, זה בסוף הדבר החשוב ביותר

מיקי לוי: אל תדאג, אנחנו נתכנס פה עוד שלושה חודשים לשמוע את זה

מיקי לוי:  אני רוצה לתת ללשכת סוכני ביטוח כי ההערה שכתבו לי פה, הם מבקשים להבהיר שאזרחים שעשו ביטוח דירה לא יקבלו פיצוי במקרה של רעידת אדמה

מיקי לוי:  אם אני שילמתי יותר כרגע על הבית שאני גר בו כנגד רעידות אדמה, תבהיר, ושילמתי יותר כסף

ישי שדה: אנחנו פה מלווים את הדיונים של הוועדה בעניין הזה של רעידות אדמה ואנחנו באים להרים דגל שהוא מאוד מאוד משמעותי לגבי נושא פוליסת ביטוח הדירה ואחר כך גם נדבר על ביטוח הקבלנים ממש בדקה

ישי שדה:       היום בפוליסת ביטוח הדירה, שהיא פוליסה תקנית, זה אומר שאת תנאי המינימום שלה קבע המפקח על הביטוח, הממונה על רשות שוק ההון, יש קביעה שאומרת שצריך לתקן ולשקם את הנזק בדירה תוך שנה מיום הנזק

ישי שדה:  אנחנו ארבעה חודשים בתוך מלחמה, אנחנו רואים שלא שוקם שום מבנה בשום מקום וזה עוד לא מה שאומרים ברח"ל, 20,000 - - -      

מיקי לוי: אי אפשר

מיקי לוי:  במקרה הייתי אחראי על רשות המיסים אז אני יודע שאי אפשר, מה לעשות?      

ישי שדה: ועוד לא מדובר על 20,000 פלוס מבנים שיקרסו

מיקי לוי: אני רוצה להבין, כשאני עושה ועשיתי לבית שאני גר בו ביטוח נוסף עם פרמיה מאוד מכובדת נגד רעידות אדמה

ישי שדה: אין שום בעיה, יש לך כיסוי, רק הפוליסה באה ואומרת שאתה צריך לבנות את הנכס תוך שנה

ישי שדה:  אני לא רואה שמישהו יצליח לבנות פה את הנכס שלו תוך שנה

מיקי לוי: זה לא בסדר

מיקי לוי:  אם אני גר בבית, אני לא שמתי לב בעוונותיי כי רבים, אם יש בבית 24 דיירים, לא רב קומות, ואם זה רב קומות, בחיים הוא לא יבנה תוך שנה, לא יפנה ולא יבנה ולא שום דבר

אוריאל רייכמן: גם קומה אחת לא כי לא - - -     

מיקי לוי: כן, גם בית פרטי כמו שלי אני לא אוכל לבנות תוך שנה

אוריאל רייכמן: ברור, לכן לא תקבל את הכסף

ישי שדה: ותוסיף על כך ש - - -      

מיקי לוי: אני אביא אתכם לפה, אני אעשה תיקון חקיקה

מיקי לוי:  זה פוגע באזרחי מדינת ישראל ששמים ממיטב כספם, זה לא בסדר

מיקי לוי:  תרשמו לכם, לשכת סוכני הביטוח, חברות הביטוח, כל מי שצריך

מיקי לוי:  קודם כל תודה רבה לך

קריאה: זה כמעט רמאות

מיקי לוי: אני נזהר בזה, אבל אני אעשה דיון נוסף

מיקי לוי:  הוועדה לביקורת המדינה תעשה דיון נוסף, תבקש תשובות מהממונה על הביטוח באוצר

מיקי לוי:  תביאו את מעודי עם כל החבורה שלו, תביאו מצד סוכני הביטוח את נציגי חברות הביטוח, זה מדאיג מאוד מאוד מה שאמרת

מיקי לוי:  אזרחי מדינת ישראל לא מודעים לכך, כולל אותי

מיקי לוי:  למרות שזה היה בדוח, קראתי את הדוח, אבל או עברתי מהר או לא קראתי

מיקי לוי:  זה מאוד מטריד מה שאתה אומר

ישי שדה: אם יורשה לי עוד מילה

מיקי לוי: אם אפשר שהוועדה תוציא לתקשורת שהסיפור של ביטוח דירות כנגד רעידות אדמה, וזה במיטב כספם של האזרחים, הוא מותנה שתוך שנה יהיה ביצוע תיקון, אם לא, הלך הכסף, נכון? זה מה שאתה אומר

ישי שדה: הוא בבעיה, כן

מיקי לוי: אנחנו נעשה דיון דחוף בעוד שבוע, שבוע וחצי

מיקי לוי:  תסתכל את התדהמה פה

מיקי לוי:  אולי יש כמה יודעי דבר

מיקי לוי:  אולי אדוני יודע, אבל אנחנו לא ידענו

ישי שדה: יש גם עוד עניין

ישי שדה:  נגיד שהתקדמנו שלב וכן אפשר לשקם את הנכס, הבעיה שמתרגשת עלינו בימים אלה זה שיש מצוקה אדירה באפשרות למצוא כיסוי ביטוחי לפוליסות קבלנים

ישי שדה:  ברגע שיש מבנים שצריכים חיזוק, מבנים שעברו איזה שהוא נזק וצריכים חיזוק ודברים כאלה, חברות הביטוח היום מדירות את רגליהן מנושא הביטוח הזה

ישי שדה:  אנחנו נמצאים במצוקה מאוד מאוד מאוד קשה, אז כבר מצאנו קבלן, כבר קיבלנו את הכסף ואף חברת ביטוח לא נותנת לו כיסוי לביצוע עבודות קבלניות ושוב פעם הגענו לאותה בעיה

מיקי לוי: לא, הכי מטריד אותי, תביאו את הכסף, אני ביטחתי במיטב כספי, זה לא מעניין אתכם מה אני עושה עם הבית

מיקי לוי:  אני רוצה להרוס אותו ולגור על השטח הפרטי שלי באוהל

ישי שדה: מסכים איתך

מיקי לוי: מה זה מעניין אתכם? ואני הרבה שנים בחיי גרתי באוהל

מיקי לוי:  זה פשוט מדהים מה שאמרת

מיקי לוי:  אנחנו נעשה דיון, אנחנו נזמין אתכם, נראה לי שיש פה איזה שהיא לאקונה

מיקי לוי:  שהממונה על הביטוח במשרד האוצר, מר מעודי, יבוא לכאן, ייתן לי הסברים

מיקי לוי:  הוועדה לביקורת המדינה היא לא רק מבקרת את המדינה, היא גם דואגת לאזרחי מדינת ישראל

מיקי לוי:  תודה רבה על ההארה שנתת לנו

ישי שדה: תודה לך

מיקי לוי: אדוני, נראה לי שהוא טעון ורוצה להגיד משהו?      

דרור שלו: כן

דרור שלו:  לי קוראים דרור שלו, אני מנכ"ל לשכת סוכני הביטוח מזה כחצי שנה ולפני זה הייתי מנהל אגף הביטחון של עיריית חולון ואני מתעסק בנושא של רעידות אדמה כבר 20 שנה מהיבט של רשויות מקומיות ורציתי לומר פה בהזדמנות זו שני דברים

דרור שלו:       אחת, רעידות אדמה קורות אחת ל-100 שנה בממוצע

דרור שלו:  יש פה את המכון הגיאולוגי, הם יאשרו את הדברים שלי, הרעידה האחרונה שקרתה במדינת ישראל הייתה ב-1927, משמע שאנחנו בטווח הזמן הסטטיסטי

דרור שלו:  זה נחמד לשבת ולעשות ועדות וועדות וועדות ולטכס עצה

דרור שלו:  לפניי דיבר הבחור מהמכון הירושלמי והוא אמר משפט שקשור להיערכות בהיבטים של התחדשות עירונית ובפתרונות שנותנים לדבר הזה

דרור שלו:       הדבר היחיד שפה הוועדה המכובדת לא נותנת את הדעת זה את האחריות של האזרח

דרור שלו:  כשאזרח רוכש רכב הוא צריך לעשות טסט לפי חוק

דרור שלו:  למה שאזרח לא יבדוק את ביתו? ואז עולה לאקונה

דרור שלו:  החוק של התמ"א לא מאפשר לאזרח לחזק את המבנה שלו מרצונו כי במידה שהוא מחזק את המבנה שלו ועושה חיזוק פשוט מאוד של איקסים על עמודים, ויש פתרונות מאוד פשוטים לחיזוק מבנים, הוא לא יכול לעשות תמ"א

דרור שלו:  אז האזרחים לא מחזקים את המבנים שלהם

דרור שלו:       המשמעות היא שהתחדשות עירונית, תמ"א, זה תהליך של עשר שנים או 15 שנה, אני בעצמי נמצא במהלך כזה במקום שאני גר בו, זה עניין של עשר שנים

דרור שלו:  הרעידה תקרה מחר ואתם לא מאפשרים אפילו לאזרחים לעשות את זה

דרור שלו:  זה עוד תיקון בחקיקה שלדעתי צריך קצת להעביר את האחריות לאזרח

מיקי לוי: מי מתמצא? התחדשות עירונית, אדוני

אלעזר במברגר: רק לדייק

אלעזר במברגר:  זה לא נכון, זה גם אמירות שכל כך התרגלנו אליהן

דרור שלו: תשאל את אמיר יהב

אלעזר במברגר: זאת העבודה שלי, עם כל הכבוד

אלעזר במברגר:  יש אמירות שאנשים מתקשים להשתחרר מהן: תמ"א זה עשר שנים

אלעזר במברגר:  תמ"א זה לא עשר שנים, אנחנו כל שנה מוציאים דוח שנתי, נתוני התחדשות עירונית בישראל, תקרא אותו

מיקי לוי: האם אזרח יכול לעשות חיזוק פרטי? זו השאלה

אלעזר במברגר: תמ"א 38/1 מאפשרת חיזוק של הבניין, בוודאי, בשביל זה היא קיימת

אלעזר במברגר:  אני לא חסיד גדול של התמ"א במקומות שצריך לעשות פינוי-בינוי רחב

דרור שלו: לא לתמ"א כזאת התכוונתי

אלעזר במברגר: אבל אני דיברתי על לוחות הזמנים

אלעזר במברגר:  הוצאת היתר בנייה לתמ"א 38 בחלק מהרשויות היום זה סדר גודל של שנתיים לצורך העניין

דרור שלו: כמה מבנים חוזקו בישראל?      

מיקי לוי: לא, אתה לא יכול לנהל לי את הדיון, אני מצטער

מיקי לוי:  אני רק מנסה לקבל תשובה האם אזרח פרטי יכול לקבל רישיון לעשות את העבודה בעצמו בפיקוח, עם הוראות, אני לא יודע מה? זו השאלה

אלעזר במברגר: אז אמרתי, יש מתכונת שנקראת תמ"א 38/1 היא מיועדת לחיזוק הבניין, בוודאי שזה אפשרי

אלעזר במברגר:  לוחות הזמנים להוצאת היתר בנייה התקצרו דרמטית לשנתיים-שלוש, לא עשר שנים

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  כמובן שאני לא יכול לפתור את כל בעיות המדינה הזו, הלוואי שהייתי יכול

מיקי לוי:  אלירן אליה, סגן ראש עיריית אור יהודה, ממונה על השכונות הדרומיות

אלירן אליה: אני אגיד דברים אחרים ממה שהתכוונתי כי שמעתי את חלק מהתוכנית של הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית ויש הרבה מאוד התייחסות לפריפריה גיאוגרפית אבל לא לפריפריה חברתית

אלירן אליה:  אור יהודה לא הוזכרה בכלל, אור יהודה צמודה לנתב"ג, דיברנו על השכונות הדרומיות הוותיקות באור יהודה ואי אפשר לקדם שם, אנחנו מנסים לקדם שם התחדשות עירונית, בגלל התח"ר, תחום רעש, אנחנו לא מצליחים לקדם תוכניות

מיקי לוי: הלוואי שהייתי יכול לתת לך, זה לא הוועדה שלי

מיקי לוי:  אין לי את הכוח הזה

מיקי לוי:  תגיד לפרוטוקול, זה בסדר

אלירן אליה: התכוונתי להגיד, אמרתי, דברים אחרים לגמרי ואז ראיתי את השקופית ואת התוכנית ואין שם את האזכור הזה והבניינים שם מתפוררים

אלירן אליה:  עכשיו כשיורד גשם הבניינים מתפוררים

אלירן אליה:  יש עץ שצמח, אני נשבע לכם, באיילת השחר יש עץ שצמח על הגג וברעידת אדמה הבתים האלה מתמוטטים

אלירן אליה:  אמיתי לגמרי, עץ צמח על הגג

מיקי לוי: אבל לשמחתי אתם לא במרכז, אלא אם יתקנו אותי - - -      

אלירן אליה: זה מה שאני אומר, התכוונתי להגיד דברים אחרים בהקשר של מבנים ציבוריים אצלנו באור יהודה, אבל שמעתי את התוכנית אז אני אשמח - - -      

אלעזר במברגר: אם תרצה אני אשיב בקצרה

אלירן אליה: כן, זה חשוב

אלעזר במברגר: קודם כל אתה צודק, התוכנית נתנה עדיפות, ואמרתי את זה, לרשויות שהן בסיכון סיסמי מוגבר, היא הלכה למקומות הללו

אלעזר במברגר:  צריך להגיד, מנכ"ל המכון הגיאולוגי פה לידי, זה הניתוח המקצועי שכיוון למקומות הללו כמקומות שמאופיינים בסיכון הגבוה, אז בהם נטפל מטבע הדברים ראשונים כשהשמיכה היא קצרה

אלירן אליה: אני לא יודע איך זה נעשה, אצלנו הבניינים מתפוררים

מיקי לוי: זה לא חשוב, תקשיב, יש סדר עדיפויות לאומי

אלעזר במברגר: אבל יש גם בשורה טובה, אדוני

אלעזר במברגר:  השכונות הדרומיות באור יהודה הן אחת מתוכניות הדגל של הרשות להתחדשות עירונית, היא תוכנית ענק שאנחנו מקדמים אותה, היא בשלבים מאוד מתקדמים ועבודת התכנון שלנו מקודמת בוותמ"ל

אלעזר במברגר:  היא לא כלכלית, הוא צודק

אלעזר במברגר:  הוא מעלה את הסוגיה של אזור לא כלכלי דווקא בלב הארץ, גם זה קורה

אלעזר במברגר:  במקרה שלו בגלל סמיכות לנתב"ג שמגבילה את היכולת לעלות לגובה

אלעזר במברגר:  זה גם אתגר, אני לא מקל בזה ראש, גם הם צריכים פתרון, ספציפית לשכונה הזו אנחנו מקדמים תוכנית

אלירן אליה: אני גדלתי בשכונה הזאת, אני שומע את זה 30 שנה

מיקי לוי: אבל תראה מה עשינו עכשיו, אני מקשר אותך איתו

מיקי לוי:  אני לא יכול לפתור לך את זה, זה לא בסמכות שלי, אבל תקשיב - - -      

אלירן אליה: בסדר, אבל זה כל כך חשוב

אלירן אליה:  זה במרכז הארץ, זה סמוך לנתב"ג ואי אפשר לחדש שם

אלעזר במברגר: אתה רוצה גם תשובה? אני לא מתווכח איתך על הבעיה

אלעזר במברגר:  ראש הרשות שאתה מכיר הגיע לישיבה אצל שר השיכון, הייתי בישיבה יחד עם מנכ"ל רשות מקרקעי ישראל, הפתרון לשכונה הזאת יצטרך להיות קרקע משלימה שיש באור יהודה

אלעזר במברגר:  אחד היתרונות של רשויות מהסוג הזה זה שגם יש להם בסוף עוד קרקעות שמאפשרות הכנסה של כסף שמשרת את היעדר הכלכליות של מתחם סמוך באותה עיר

אלעזר במברגר:  זה הפתרון שאנחנו מכוונים לאור יהודה

מיקי לוי: ראש העיר שלך ישב, יצר קשר

מיקי לוי:  הוועדה הזו זה לא ועדה של פתרון נקודתי, אני מדבר על ראייה של רעידות אדמה ברמה הגלובלית של מדינת ישראל

אלירן אליה: כן, ברור לי, בסדר ותודה על זכות הדיבור

מיקי לוי: קיבלת ונרשמת אפילו בפרוטוקול

מיקי לוי:  תודה

מיקי לוי:  הפורום להתחדשות עירונית

מיקי לוי:  היית, אתה רוצה עוד פעם להגיד משהו חשוב?      

גדעון סער: קודם כל תודה על זכות הדיבור

גדעון סער:  אנחנו פורום רחב עם דעות שונות, אני בעוונותיי קצין בפיקוד העורף מזה כ-20 שנה

גדעון סער:  מה שלרדו ציין, הייתי בכל התרגילים, אני לא זוכר אחד שתרגלנו תחנת כיבוי אש או מד"א שקרסה

גדעון סער:  יש יותר מדי כאלה בארץ שלא מוגנות ולא קיבלו תקציב

גדעון סער:  גם מה שאמר המכון לחקר ביטחון לאומי, אני חייב להגיד שאני מיודע לפחות על חלק מהרשויות האלה שביקשו וקיבלו תקציב פחות ממה שהם רצו אחרי האירועים של רעידות אדמה וכו', אז כדאי קצת לבדוק

אוריאל רייכמן: לא דיברתי על רשויות, דיברתי על משרדי ממשלה

גדעון סער: הם תחת משרדי ממשלה

גדעון סער:  בסדר, אמרתי מה שאני יודע, אולי הוא לא מדויק בנושא הספציפי הזה

גדעון סער:  מה שאני כן רוצה להגיד זה שאולי אנחנו יכולים - - -      

מיקי לוי: כיבוי אש ותחנות ונקודות משטרה הם תחת משרד

גדעון סער: מקבל את התיקון ומתנצל, אני ואנחנו כפורום חושבים שצריך לקדם משהו שאני קורא לו מח"ש, זה מרכזי חוסן שכונתיים

גדעון סער:  כשאנחנו משקיעים 2

גדעון סער: 5 מיליון בממוצע להציל משפחה ספציפית בחידוש עירוני כזה או אחר, כי אלה המספרים של 23 משפחות או דירות, אנחנו בעצם משקיעים בחמישה אנשים, סליחה על הציניות, בהצלה שלהם, כשאנחנו לא יודעים באיזה שעה ביום תהיה רעידת האדמה, משקיעים באותם חמישה אנשים את ה-2

גדעון סער: 5 מיליון שקל שללא ספק שווה והגיוני אם הוא קיים

גדעון סער:       לעומת זאת אם אנחנו מייצרים מרכז חוסן שכונתי, ואנחנו מתייחסים לערים עצמן ומייצרים חוסן, כשהתושבים מעודכנים ויודעים מה לעשות רגע אחרי רעידת האדמה אנחנו מייצרים חוסן הרבה הרבה יותר גדול

גדעון סער:  צריך לעשות בתוכניות שלך, אדוני, בינוי-פינוי-בינוי

גדעון סער:  צריך לייצר קודם כל, להתחיל בתוכניות האלה, קודם כל לבנות את הרשויות העירוניות, את מרכזי החוסן האלה, אם זה בית ספר חדש ועמיד ואם זה תחנות, לכלול גם את ה-48% שלא נמצאים שם כרגע בתוך המערכת הזאת ולהתחיל לבנות אותם

גדעון סער:       זה נכון גם לשכונת התקווה וגם לשכונה בצפון, בדרום, בכל מקום, לא לחכות שתנאי השוק ישנו לנו, אלא לקחת את התקציבים ולבנות מרכזי חוסן שבהם המשטרה תוכל להזניק משם ולעזור לאוכלוסייה

גדעון סער:  שיהיה שם מרכז אנרגיה, תהיה תצרוכת מסוימת של אנרגיה שאפשר לשאוב משם שבמידה ואנחנו צריכים להגיע כפיקוד העורף או ככל גוף אחר, להגיע ולצאת משם כאשר יש אמצעים מתוכללים לאותה שכונה

גדעון סער:       אי אפשר היום לדעתי באחריות לעשות בכלל תב"ע חדשה ללא התייחסות לחירום

גדעון סער:  אי אפשר להגיש תב"ע חדשה, יזם בפינוי בינוי או בכל פורמט אחר לא יכול להרשות לעצמו, או עירייה לאשר, תב"ע שלא כוללת התייחסות חירומית, מים בחירום, חשמל בחירום, מרכזי הזנקה וטיפול וגם טיפול רפואי

גדעון סער:  אנחנו לוקחים את כל הנושא הזה - - -      

מיקי לוי: הלוואי שהייתי יכול לעשות את מה שאתה מציע, לא מסוגל לתכלל את זה

גדעון סער: ברשותך, זה דברים שאנחנו כן מצליחים לקדם אותם עם חלק מהעיריות, העיריות עצמן מעוניינות, מוצאות כזה, אבל כן, כפי שכבודו אמר, צריך לתכלל את זה ולהוציא איזה שהיא החלטה, לצאת מהפרספציה הזאת שצריך לתת לתנאי השוק, לתכנן וזה וקודם כל הדיור

גדעון סער:  צריך קודם כל לדאוג למדינה ולחברה ולתת חוסן

גדעון סער:  דיירים לא יודעים מה לעשות רגע אחרי רעידת אדמה, מי שינסה ללכת ברעידת אדמה לא יכול לצאת מהבניין, אתה כל הזמן רוקד

גדעון סער:  אחרי דקה המעליות או כל דרך אחרת, יצאו מהבניין, מה עכשיו? הבניינים קרסו, מה עושים עכשיו שבועות? לא התייחסנו לזה

גדעון סער:  תנועות הנוער גם

מיקי לוי: אני לא יכול, זה לא על השולחן שלי

גדעון סער: נכון, אבל הפורמט שאני יכול לדבר פה שומע הרבה הרבה - - -      

מיקי לוי: זה יש ועדת הפנים, יש משרד הפנים, יש המשרד לביטחון לאומי

גדעון סער: הרבה אוזניים קשובות וחשובות והכוח שלך והדעה שלך בהחלט משפיעים

מיקי לוי: טוב

גדעון סער: תנועות הנוער

גדעון סער:  כוח השמנה והסלתה של המדינה

גדעון סער:  בכל מגזר חברתי יש לנו תנועות נוער, התנועות האלה צריכות לקבל תקציב הדרכה מה לעשות כי הם יעזרו גם לקשישים בקהילה, הם יידעו את הציבור

גדעון סער:  הייתי איתם גם בפגישה מטעמנו, אנחנו יזמנו פגישה להכנה של הנוער לדברים פשוטים ומינוריים, לא להכניס אותם לסכנה, אבל להכיר את הציבור שלהם

גדעון סער:  בסופו של דבר זה לא התרומם מסיבות של תאריכים ומסיבות של תקציבים ודברים אחרים שהיו, אבל אני רוצה לשים באוזניך, אדוני, שאין חשוב מלהכין את הדור הבא ולתת לו כלים והכלים האלה ייתנו לכולנו שקט ויכולת הרבה יותר גדולה

גדעון סער:       אז אם אני מסכם במילה אחת, מרכזי חוסן עירוניים כפרספציה לכל נקודה בארץ, קדימות למקומות בסכנה סיסמית גדולה יותר ואחרי זה לבנות דיור

גדעון סער:  חברים, זה חשוב והפורום שאני נמצא בו מתעסק בשיפור הדיור הזה, שיפור היכולות האלה, אבל לא רק לתמ"א 38 בצורה זו או אחרת, לא רק לבנות מבנה, אלא להתייחס לקהילה ולציבור ולתכנן קודם את החוסן השכונתי והקהילתי

מיקי לוי: הדברים שלך כל כך חשובים, אבל זה לא המנדט שלי

מיקי לוי:  הייתי שמח אם זה היה גם המנדט שלי

מיקי לוי:  המנדט שלי כרגע בנוגע לדוח מבקר המדינה וככה הוועדה עובדת, על פי דוח מבקר המדינה, וזה נושא רעידות אדמה, חיזוק מבנים

מיקי לוי:  הנוער הוא הכי קרוב לליבי וההכשרה שלי

מיקי לוי:  לא, אל תענה, אין לנו ויכוח

גדעון סער: כבודו, מבני הציבור שאתה מציין, אני רק מחזק את הנקודות שאתה מדבר עליהן ומוסיף טיפה משלי

גדעון סער:  אני חד משמעית מדבר על מבני הציבור שאתה מזכיר לא פעם

גדעון סער:  תודה

מיקי לוי: תודה

מיקי לוי:  אני ארוץ אל המשרדים ואם למשרד מסוים אין מה להגיד אני רוצה לתת גם לאורחים, אז בבקשה להגיד לא

מיקי לוי:  המשרד להגנת הסביבה

לילך פדלון: כמו שאתם מכירים, בהחלטת הממשלה הוטל עלינו לשפר את העמידות של מפעלי החומרים המסוכנים למניעה של נזק סביבתי מכל מה שנקרא אירוע חומרים מסוכנים ואנחנו כתבנו מתודה שכוללת בתוכה מתן תנאים למפעלי החומרים המסוכנים מתוך 4,000 המפעלים שכיום יש להם היתרי רעלים

לילך פדלון:  הגדרנו את 1,050 המפעלים המסוכנים ביותר שנמצאים בסמיכות לאוכלוסייה בהתאם לסוג החומרים שיש בהם ולסיכון שלהם

לילך פדלון:       נכון לעכשיו אנחנו נתנו את התנאים ל-171 מפעלים מה-1,050 ואנחנו נמצאים היום במצב שרק 110 מפעלים מתוכם סיימו את התהליך

לילך פדלון:  אנחנו יודעים שהם מחוזקים, אנחנו יודעים שבהינתן רעידת אדמה הם יעמדו בכך ועוד 61 מפעלים נוספים שנמצאים כרגע בשלבים שונים בתוך התהליך

לילך פדלון:       בנקודה הזו אני חייבת להגיד, אנחנו חוזרים על זה פעם אחר פעם, גם בוועדה הקודמת, גם בביקורת שהייתה לנו של מקבר המדינה, הצגנו את הנתון הזה גם לראש רח"ל וגם לראש אגף תקציבים במשרד האוצר, אנחנו נמצאים עם תקן אחד יחיד ובודד בכל הארץ שמבצע את כל הפעולה הזאת

לילך פדלון:  מתן התנאים, הפיקוח, בדיקת הסקרים, מתן האישורים למפעלים של החיזוקים, כתיבת מדריכים, הכשרות לגורמי חוץ ופנים בתוך המשרד, בן אדם אחד יושב איתי פה, ד"ר ראובן בלמקר, אחד בכל הארץ שאמור לתת מענה לה-1,054 מפעלים

לילך פדלון:       בהינתן מצב שאנחנו יכולים לתת תנאים ולתת באמת למפעלים את היחס שמגיע להם בהינתן זה שאנחנו אמורים להגיע אליהם, לעשות להם ביקורות, לענות להם על שאלות מקצועיות וכל הדברים האלה, אנחנו יכולים לעשות סיורים ב-40 מפעלים בלבד

לילך פדלון:  תעשו את החשבון, אנחנו מדברים על לסיים את כל 1,000 מפעלים בעוד 40 שנה

לילך פדלון:       אמרו פה קודמיי בתפקיד, אנחנו נמצא את עצמנו הרבה לפני כן ברעידת האדמה ואנחנו מאוד חוששים מהמצב הזה

לילך פדלון:  בהינתן המצב שאנחנו נמצאים כרגע עם בן אדם אחד אנחנו לא נצליח לעמוד במשימה שהוטלה עלינו

מיקי לוי: מה אחוז הכשלים או הבעיות ב-40 האלה שאתה מבקר? כמה אנחנו צריכים להיות מודאגים? נגיד מתוך 40 יש בארבעה מפעלים בעיות? אני לא מבין בזה, אבל ארבעה מפעלים שבהתרחש רעידת אדמה יש סיכוי שיהיה נזק? מה אחוז המפעלים?      

ראובן ברקת: בערך 20% מהמפעלים שמקבלים את התנאים נדרשים לפעולות כאלה ואחרות כשטווח הפעולות שנדרשות הוא טווח רחב מאוד, יש מפעלים שהפעולות הן מאוד בסיסיות ופשוטות, יש מפעלים שזה ממש מצריך השבתה של המפעל לזמן מוגבל או לתכנן תוך כדי פעולות ואלה פעולות ממש מורכבות עם עלויות מאוד גבוהות

מיקי לוי: השרה שלך יודעת מזה?      

לילך פדלון: כמובן

לילך פדלון:  הצגנו את הנושא, היינו גם ביחד בוועדה עם ראש הממשלה, היינו אמורים לקבל תקנון נוסף לנושא שהזה, זה כמובן נעצר בגלל המלחמה

מיקי לוי: אני מקווה שתקבלו

מיקי לוי:  שוב, אין לי סמכות לתת לכם

לילך פדלון: ברור, אנחנו מציגים את הנושא כדי שזה יהיה ברור, חוסר היכולת שלנו לעשות יותר ממה שאנחנו יכולים לעשות

לילך פדלון:  אני כן אגיד שעל אף המצב הנוכחי אנחנו לא יושבים על המדוכה בעניין הזה ואנחנו כן מובילים איזה שהם מהלכים, כמו למשל כתבנו מדריך לפתרונות פשוטים, בעצם נתנו מדריך למפעלים עצמם איך לבדוק את עצמם מבחינת עמידות, איזה אמצעים הם יכולים לעשות ברמה מאוד פשוטה ובעלות לא גבוהה כדי להגביר את המוכנות שלהם לרעידות אדמה עד למצב שאנחנו נגיע וניתן להם את התנאים

לילך פדלון:  אבל שוב פעם, אלה נושאים שהם בעצם פלסטר עד המצב שאנחנו נוכל להגיע אליו ולבחון את העמידות שלהם כמו שצריך

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  עשית אותי יותר מודאג מאשר הייתי קודם

אוריאל רייכמן: עד לאן זה יכול להגיע?      

מיקי לוי: אני רק יכול לזעוק, אני יכול להכריח להביא את השרים לעשות, הלוואי שהייתי יכול לכופף את הממשלה, אבל אני לא אפסיק

מיקי לוי:  הנושא הזה מטריד, אני לא אפסיק

מיקי לוי:  אם אני אצטרך אני אעשה ארבעה דיונים בשנה עד שהתקשורת תעשה משהו לממשלה, תרעיד פה את אמות הסיפים

מיקי לוי:  אני אעשה את כל מה שביכולתי

מיקי לוי:  כן, בבקשה

אוריאל רייכמן: אני יכול לספר לך שכתבתי מאמר לעיתון שבועיים אחרי רעידת האדמה בטורקיה ומכל העיתונים כתבו לי: מאמר נפלא, אבל כבר לא מעניין יותר

מיקי לוי: אני אעשה ככל יכולתי

חיים קופמן: צוהריים טובים

חיים קופמן:  קודם כל לגבי ההיערכות לרעד, עצם העובדה שלדוגמה בשנה שעברה רח"ל קבעה את שנת הרעד, שנת 2023, בעצם גרמה לכלל המגיבים הראשונים להיערך במהלך השנה, להיות שותפים למופעים וחשוב מאוד, זה מגביר את המוכנות כשצריך להיות מובן לכול שהמגיבים עוסקים בנושאים אחרים

חיים קופמן:       משך שנים היה קושי למשרד לשים תקציב בהיבט של היערכות לרעד וחיזוק מבנים, אם זה בגלל היעדר תקציב, אם זה בגלל סדר עדיפויות שונה מול סדר מבצעי, מנגנון המצ'ינג וכדומה, יש פה פער של מאות מיליוני ₪ כאשר מה שאני יכול להגיד לגבי 2023 ובהמשך לאמירה של נציג המכון לחקר ביטחון לאומי, אז בעקבות האירוע בטורקיה השר עשה גם דיון מיידי עם כל המגיבים הראשון, היה דיון מאוד מעמיק וניתנו הנחיות לגופים לקבוע פערים ולהכניס את זה לתקציב של 2023

חיים קופמן:      אני יכול לציין שבמהלך 2023 קיבלנו ואנחנו אמורים לקבל בעקבות תוספות תקציביות וגם כחלק מהיערכות ל'חרבות ברזל', עשרות מיליונים שיילכו לטובת סוגיות, אם זה בתחום ההיערכות לרעד, אם זה מבחינת חיזוק ואם זה מבחינת אלמנטים שקשורים להיערכות לרעידת אדמה כגון ציוד חילוץ, רכבים שהם לטובת חילוץ והצלה, ובסך הכול יש פה בשנת 2023 סדר גודל של התעצמות תקציבית רצינית בתחום ההיערכות לרעד ואני אעביר למשטרה לפרט את החלק שלהם

מיקי לוי: אבל דקה וחצי

מיקי לוי:  נסו לא להגיד פה תחנה פה, תחנה שם שתתמוטט, זה ברור לי שהיא תתמוטט

יובל משולם: לא, אני רוצה להתייחס לממצאי דוח מבקר המדינה בנושא חיזוק תחנות משטרה

יובל משולם:  בעקבות הדוח משטרת ישראל ביצעה סקר חיזוק מבנים ל-61 מבנים על קו השבר שיש להם סיכוי לקריסה

יובל משולם:  20 מבנים לא עמידים, בשבעה נדרש חיזוק אלמנטרי ו-30 שיקום אלמנטרי, סך הכול עלויות של 90 מיליון שקלים

מיקי לוי: אלה מבנים שבבעלות המשטרה?      

יובל משולם: כן

יובל משולם:  בשנת 2023 קיבלנו הסכם בין משרד האוצר למשרד הבל"מ תקציב של 18 מיליון שקלים שאותו קיבלנו בסוף שנה שעברה והשנה אנחנו נצא לתכנון מפורט לגבי אותם מבנים ותחילת שיפוץ וחיזוק אותם המבנים

יובל משולם:  חשוב לציין שאלה מבנים בתחנת טבריה, בית שאן, מחוז צפון, תחנת ירדן ותחנת צפת שהם אותם מבנים בקו השבר, ובנוסף לזה חשוב לציין שאנחנו נחזק אותם לא רק לרעידת אדמה, גם מיגון לירי ואז זה יצמצם לנו את העלויות באופן משמעותי

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  כב"ה יש לך מה להגיד?      

אפרת שרעבי: בהתייחסות לדוח הקודם לצערי הרב אין שינוי, אנחנו עדיין עם אותו פער של מבנים שלנו, זאת אומרת שאנחנו בפער של רציפות תפקודית

אפרת שרעבי:  סך הכול הצורך שלנו בחיזוק הוא ל-15 מבנים ועוד שבעה מבנים שלא ביצענו בהם סקר, הפער מוערך ב-23 מיליון ואין לנו תקציב מעצמנו בשביל לעשות את זה

אפרת שרעבי:       בהיבט של ציוד לחילוץ, תוך כדי הלחימה ביצענו רכש ב-7

אפרת שרעבי: 5 מיליון לאמצעים לחילוץ כבד, שזה משרת אותנו גם לאירועים מלחמתיים וגם לרעידות אדמה, אבל כן נכון לציין שיש לנו פער ברכבי געש, אלה רכבים לאירועי חילוץ שמזוודים בכל האמצעים האלה והפער הזה הוא ב-18 רכבים לפי מיפוי שלנו ומדובר בכ-60 מיליון בשביל נוכל להשלים

אפרת שרעבי:       ועוד אמירה חשובה בהיבט המענה, סך הכול חשוב שנבין שכל מערך הכבאות כשהוא מגויס מלא, מדובר ב-1,200 לוחמי אש, זה גם משהו שנכון שכולנו נבין בהיבט יכולות החילוץ שלנו

אפרת שרעבי:  תודה

מיקי לוי: תודה

מיקי לוי:  אני אומר משהו לפרוטוקול ולנציג המשרד

מיקי לוי:  אם תהיה רעידת אדמה על הראש של כב"ה, אני בוגר ההתמוטטות של אולמי ורסאי, הם הראשונים שהגיעו, יחד איתי, אני לא ידעתי מה לעשות, הוא אמר לי מה לעשות, מפקד המחוז

קריאה: ומד"א

מיקי לוי: גם מד"א, נכון, אבל מד"א גם הפריעו בהתחלה

מיקי לוי:  כולנו הפרענו, אחר כך עבדתם כמו שצריך

מיקי לוי:  יש לי ניסיון טוב מאוד עם מד"א בכלל האירועים והפיגועים

מיקי לוי:  אבל אני אומר עכשיו ברצינות, זה יהיה על הראש שלהם והם לא יוכלו לצאת, כלי הרכב, הציוד

מיקי לוי:  עד שפיקוד העורף מגיע לוקח שעות, אני אומר לך את זה מוורסאי, לוקח שעות, כי חלק ניכר מכוח האדם הלוחם שלהם, המחלץ, הוא מילואים

מיקי לוי:  ואם אתם לא תיתנו פתרון, תעביר את זה למשרד, תעביר את זה למנכ"ל, אתם צריכים לתת לכב"ה עדיפות

חיים קופמן: כל מי שמכיר תו"ל של רעידת אדמה יודע שהחילוץ הכבד בסוף באירועים כאלה זה לא כב"ה, והחילוץ הקל הוא על ידי אנשים ועוברי אורח, כל אחד - - -      

מיקי לוי: תשמע, מה שאמרת לא מקובל עליי

מיקי לוי:  אני הייתי בבניין שהתמוטטה רצפה, מי שהרים את הלוחות ועשה את הדברים הראשונים זה כב"ה

אוריאל רייכמן: אבל זה רק בניין אחד

חיים קופמן: זה רק בניין אחד וזה חילוץ ראשוני

מיקי לוי: זה רק בניין אחד, הערה נכונה

מיקי לוי:  אם אתם לא תיתנו פתרון לכב"ה הם לא ייצאו ולא יהיה מי שיגיע ראשון

מיקי לוי:  זה המשטרה תתחיל לחלץ בידיים ולסחוב ואנשים שיש גושי בטון על הרגל שלהם ולא רוצה להגיד לחתוך את הרגל כדי להציל אותו

אוריאל רייכמן: אבל הוא צודק במשהו אחר

אוריאל רייכמן:  כב"ה זה טיפה בים ולכן האזרחים, חינוך, חינוך

חיים קופמן: האזרחים בסוף מחלצים

מיקי לוי: אני מסכים, ותיכף נדבר עם משרד החינוך

מיקי לוי:  בין יתר הדברים שאני נלחם איתם, חינוך לפיננסים, זה ראוי שיחנכו את הנוער? ללכת להוציא צ'ק, ללכת להוציא כרטיס אשראי, איך למשוך, איך לבדוק, ולא עושים

מיקי לוי:       אני נותן לכם הארה ב-א', וזה לפרוטוקול, אתם צריכים לתת להם סדר עדיפויות, כי יש תחנה אחת מסכנה, ככל שתהיה בעיר, אבל הם יגיעו ראשונים, עד שיבוא פיקוד העורף שגם הוא לא יספיק במקרה כזה של רעידת אדמה

מיקי לוי:  אבל רשמתי, תעביר את זה למנכ"ל המשרד, לתשומת ליבכם

אוריאל רייכמן: צריך לזכור שגם פיקוד העורף יתקשה לבוא כי חלק מאנשיו יהיו תחת ההריסות בעצמם

מיקי לוי: טוב, אני לא יודע איפה הם גרים, אני נזהר

מיקי לוי:  אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למשרד הבריאות ואחר כך משרד החינוך ולו מן הסיבה הפשוטה, בריאות וחינוך, בתי חולים ובתי ספר, זה באחריות שלכם

מיקי לוי:  אני לא זוכר בדיוק מה המספר של בתי הספר באזורי הסיכון ומה מספר בתי החולים בסיכון, אבל תיכף מישהו ימצא לי את זה פה

מיקי לוי:  בבקשה, אדוני

ג'אק רוזנברג: שלום

ג'אק רוזנברג:  אני רוצה להגיד שלמרות התקציבים המצומצמים שהוקצו לנו בשנים האחרונות אנחנו כן פועלים ובנושא הצפון הוא חוזק וממשיכים לחזק את בית חולים זיו בצפת, בית חולים רמב"ם וגם בית חולים בני ציון בחיפה עבר טיפול לחיזוק לרעידות אדמה

ג'אק רוזנברג:  כמובן שהנושא של רעידות אדמה וחיזוק לרעידות אדמה זה הולך ביחד גם עם נושא המיגון

מיקי לוי: כמה בתי חולים נשארו לא מחוזקים? פוריה מחוזק?      

ג'אק רוזנברג: הבניין הישן לא, נבנה כרגע מבנה מאוד חדש בפוריה, בית חולים שיקומי שהוא חדש ומחוזק וערוך עם כל התקנים

מיקי לוי: אני מניח שכל חדרי הניתוח זה בבניין הישן

ג'אק רוזנברג: כן ולא

ג'אק רוזנברג:  היות שהזכרת את חדרי הניתוח, אנחנו עשינו סדר עדיפויות וגם הדברים החדשים שנבנים, אם זה חדרי ניתוח, אם זה חדר דיאליזה, הזכרת פוריה, זה כן מחוזק ונבנה במקום מסודר

ג'אק רוזנברג:  פגיות ממוגנות, אנחנו מדברים על פגיות ממוגנות הן בברזילי והן בהלל יפה

ג'אק רוזנברג:  טיפול נמרץ, אנחנו מטפלים

מיקי לוי: ברזילי זה סכנה מסוג אחר

מיקי לוי:  כשהייתי סגן שר האוצר נתתי שם למגן את חדרי הניתוח, להעביר את חדרי הניתוח לקומת הקרקע

מיקי לוי:  רעידות אדמה עכשיו

ג'אק רוזנברג: שוב, כמו שהוזכר פה, אנחנו תלויים בתקציבים

ג'אק רוזנברג:  יש לנו ועדה ביחד עם פיקוד העורף שעד סוף שנת 2024 אמורה להביא מיפוי מלא לכל המבנים שבאחריות של משרד הבריאות, ושוב, זה כרוך במיליארדים

מיקי לוי: אבל בתי חולים, מה נעשה?     

ג'אק רוזנברג: מעבר לזה אנחנו פועלים, בקטנה מה שנקרא, לחיזוק מערכות מבחינה קונסטרוקטיבית ומיגון של חוות חמצן, מערכות סטרוקטורליות, כל מה שאפשר לעשות בקטנה אנחנו פועלים ועושים

מיקי לוי: בקיצור אני יותר מודאג ממה ש –      

ג'אק רוזנברג: אתה לא יכול להיות יותר - - -      

מיקי לוי: לא, אני צריך להיות מודאג כי זה לא מספיק

ג'אק רוזנברג: נכון, זה לא מספיק

ג'אק רוזנברג:  בהינתן תקציבים ראויים אנחנו נמשיך לפעול

מיקי לוי: טוב, אנחנו נטיל את יהבנו על ההסדר הזה של שר הביטחון ונראה בעוד שלושה חודשים לאן זה יוביל אותנו, אולי משהו יתקדם בנושא הזה בניגוד לשנים שעברו

מיקי לוי:       משרד החינוך, ילדינו בבתי הספר, בבקשה, גברתי

אילנית שושני: צוהריים טובים

אילנית שושני:  קודם כל תודה שהצלחת לשלב אותנו, כבר חשבתי שלא נספיק

מיקי לוי: אני עושה סדר עדיפויות

אילנית שושני: בסדר, מעריכה שבכל זאת נכנסנו

אילנית שושני:  אנחנו בפרויקט שהתחיל בהחלטת ממשלה ב-2010, אמור להסתיים ב-2035, 25 שנה לחזק מוסדות חינוך

אילנית שושני:  אנחנו נמצאים במחצית הדרך

אילנית שושני:  מהדיון הקודם של כבוד יושב הראש נתבקשנו לדייק גם את כמות המוסדות, יש מספר של 1,600 ואנחנו דייקנו עם הרשויות המקומיות ואני יכולה כרגע שיש 1,312 מוסדות חינוך שנדרש להם חיזוק

אילנית שושני:  ב-515 מתוך ה-1,312 המשרד מטפל, 289 מוסדות או הסתיימו או אושרו לבינוי חדש

מיקי לוי: כמה?      

אילנית שושני: 1,312 זה סך כל המוסדות החינוך בכל הארץ שנבנו לפני 1980, מעל קומה, לא אלאה אתכם בקריטריונים, מתוכם המשרד מטפל ב-515 שזה בערך 39%-40%

אילנית שושני:  הסתיימו, למרות מה שרשום בדוח, 87 נדמה לי

אילנית שושני:  אני כן חושבת שצריך לדייק את זה, 97 הסתיימו, 51 לא נדרש טיפול ועוד 141 משיקולי עלות-תועלת עברו לבינוי חדש, אז אני כן חושבת שהם חלק מהפתרון שדיברו גם בהתחדשות עירונית

אילנית שושני:       אנחנו משלבים כוחות גם עם התחדשות עירונית

אילנית שושני:  בקרית שמונה פסלנו בית ספר כי יש שם שכונה שעוברת התחדשות עירונית, כמובן שאנחנו מטפלים בקדימות באזורים הסיסמיים, קרית שמונה, צפת, מגדל העמק שמסיימת עכשיו את התיכון שלה

אילנית שושני:      226 נמצאים בשלבי תכנון, גם העיר על זה המבקר

אילנית שושני:  אנחנו מטפלים גם במבנים טרומיים וגם בהערת המבקר על מבנים פרטיים

אילנית שושני:  יש לנו דרך לטפל גם במבנים פרטיים, אנחנו מחזקים עכשיו את בויאר והבא בתור ליד"ה בירושלים, שאלה מבנים שאינם של הרשות המקומית, זאת אומרת יש מנגנון בתוך המערכת שיכול לטפל גם במבנים כאלה, שזה כמובן אחריות רשות מקומית בגדול, אבל בסוף בעל הנכס צריך לחתום לנו

מיקי לוי: אתם מטפלים בסדר גודל של 40% בערך

אילנית שושני: נכון

אילנית שושני:  אנחנו במחצית הדרך

מיקי לוי: שזה לא מספיק, אבל עם תקווה מה שנקרא

אילנית שושני: כן, אנחנו במחצית הדרך ויש לנו תקציב כל שנה

אילנית שושני:  דיברתם על תקציבים, 80 מיליון שקל שנמצאים בבסיס התקציב, 40 אוצר, 40 חינוך

אילנית שושני:  ניצול תקציב, העיר כבר המבקר שהוא עלה ואנחנו נמצאים כבר בערך ב-70%

אילנית שושני:  אנחנו עובדים, יש תוכנית עבודה רב שלבית

אילנית שושני:       המגזר הערבי, אני כן רוצה שיירשם בפרוטוקול, הייתה כאן הערה לגבי המגזר הערבי

אילנית שושני:  אני כן יכולה לומר באחריות שהם בין המגזרים המוערכים אצלנו בהובלת הפרויקטים של חיזוק מוסדות חינוך לרעידות אדמה

אילנית שושני:  הם באמת מובילים את זה בצורה יוצאת מן הכלל, כמעט כל הרשויות שנמצאות באזורים הסיסמיים כמובן

אילנית שושני:  אם יש שאלות אני אשמח לענות, תודה רבה

אוריאל רייכמן: בכמה מוסדות כרגע יש פועלים שעובדים בחיזוק?      

אילנית שושני: 17

אוריאל רייכמן: זה המספר

מיקי לוי: בסדר, אבל אני שומע פה איזה שהיא עשייה

מיקי לוי:  במקומות אחרים זה רק בתחילתו של היריון, שזה מאוד מדאוג

מיקי לוי:       אני מבקש את רשות החשמל ואת חברת החשמל, למה אני נותן לכם את זה יחד? הוועדה מבקשת לדעת, במקרה של אירוע כזה של רעידת אדמה האם יש נתונים? האם יש מידע? מה יקרה עם החשמל באותו אזור? בלי חשמל נהיה בבעיה עוד יותר גדולה

ירון לוי: אני אתחיל ואחריי דרור ימשיך

ירון לוי:  נמצאים איתנו גם חברת חשמל, נגה וגם רשות המים

ירון לוי:  סך הכול ביחס לנושאים שעלו פה בתחילת הדיון, נגעו פה בנושא החשמל והמים, ביחס להמלצות שעלו דובר פה על זה שחח"י תמשיך

ירון לוי:  יש עשייה רבה, ההמלצה של הדוח הייתה להמשיך את הפעילות לפי סדר העבודה וסדר הדברים שכבר קיים

ירון לוי:  חברת חשמל מקיימת כבר למעלה מ-15 שנים ועדת היגוי שמובילה את הנושא הזה, יש סקרים, יש השקעה קבועה בתוכניות האלה וגם חברת חשמל וגם נגה היום מובילות מהלך של חידוש הסקרים בכל משק החשמל כדי לדייק את העבודות שמבוצעות בתחום הזה

ירון לוי:  דרור, תוכל להרחיב על הנעשה בחברת חשמל

דרור גרינברג: כמו שמשרד האנרגיה ציין, חברת החשמל עוסקת כבר כמעט 20 שנה במסגרת של ועדת היגוי בנושא של היערכות לרעידות אדמה מתוקף האחריות של כספק שירות קריטי

דרור גרינברג:  החברה משקיעה במסגרת של תוכנית עבודה, כמו שציין המבקר, בין 6 ל-8 מיליון שקל כל שנה מתוך המשאבים שלה על מנת להכין את עצמה טוב יותר לאירוע של רעידת אדמה כולל גם חיזוק של מבנים מנהליים לטובת בטיחות העובדים שלנו וגם חיזוק מבנים תפעוליים לטובת רציפות תפקודית במשק

דרור גרינברג:       בנוסף לזה אנחנו גם מתרגלים במסגרת תרגילים נושא של רעידת אדמה ומחזיקים יחידת חילוץ משלנו, מצוידת, מתורגלת, עם 300 מתנדבים מקרב עובדי החברה שעוברים תרגולים בפיקוד העורף

דרור גרינברג:  אני לא מכיר יחידות כאלה בגופים אחרים למעט פיקוד העורף כמובן וצה"ל

דרור גרינברג:       ויחד עם זאת לשאלתך, יושב ראש הוועדה, במקרה של רעידת אדמה, למרות כל ההיערכות, אנחנו כן צופים שיהיו הפסקות חשמל משמעותיות, בטח באזורים שנפגעו

דרור גרינברג:  אנחנו מחויבים למשרד האנרגיה ולנגה, שהיא רשות הכוח, באמות מידה או רמות שירות גם במקרה של רעידת אדמה

דרור גרינברג:  יחד עם זאת יכול להיות שיהיו אזורים שייפגעו גם למשך תקופה של מספר ימים ואף מספר שבועות שלא תהיה להם אספקת חשמל

דרור גרינברג:  אנחנו כמובן ערוכים עם צוותים שלנו לתיקון פגיעות, אבל ריכוז של פגיעות במשך דקה, מספר רב של פגיעות, יאתגרו אותנו וייקח לנו זמן לחדש את האספקה לאזורים שנפגעו

מיקי לוי: אינני מדבר על קו כזה או אחר, יהיה ראשי ככל שיהיה, ברור לי לחלוטין שהצוותים ייצאו לשטח ויתקנו, אני מדבר על מקור האנרגיה

דרור גרינברג: אם אתה מתכוון לתחנות כוח אז יש גם תרחיש פגיעה בתחנות כוח, תלוי איזה תרחיש ותלוי מה העוצמה של הרעידה

דרור גרינברג:  דווקא הבעיה שלנו היא פחות בתחנות הייצור ויותר במערכת ההולכה

דרור גרינברג:  תחנות משנה, תחנות מיתוג וקווי הולכה שייפגעו באזור גיאוגרפי מסוים בהחלט יכול לגרום להפסקת חשמל

יורם ארידור: אדוני היושב ראש, אני רוצה הערה אחת בנוגע למה שנאמר כאן

יורם ארידור:  ראשית יש החלטת ממשלה מ-2010, 1624, שעושה מצ'ינג

יורם ארידור:  בסקירה שלי אני אמרתי שבעדיפות עליונה, וגם אתה התייחסת לזה, מוסדות חינוך ובריאות הם באמת על ראש דאגתנו, וכפי שאמרתי, מ-2010 משרד האוצר עושה מצ'ינג עם חינוך, בריאות ורווחה כשבאמת, כפי שנסקר פה על ידי משרד החינוך, הם מקפידים, 40 מיליון שלהם ו-40 של האוצר, וראיתם את הקצב, סך הכול זה הקצב, מ-2010 זה מה שקורה, והם ממשיכים קדימה בתנע ובאינרציה ראויה להערכה

יורם ארידור:  משרד הבריאות צריכים לעשות אותו דבר, אני לא בטוח שהם ממצים את המצ'ינג שלהם מול האוצר, להבנתי לא

יורם ארידור:       אבל לשאר משרדי הממשלה התוכנית שאנחנו מקדמים, החלטת הממשלה מדברת על התחדשות עירונית ומבנים פרטיים, כל משרד ממשלתי אחראי על מוסדותיו ועל תחנותיו ועל עצמו

יורם ארידור:  זאת אומרת בסוף משרד ממשלתי אחראי לתקצב ולחזק את כלל התשתיות שהם ת"פ אחריותו, אנרגיה וכן הלאה וכן הלאה

יורם ארידור:       אני חייב להבהיר שלא כאילו עכשיו נפתחות ארובות השמים של הכסף אם יקבלו את הסיסטמה וכל בעיות המשרדים ייפתרו, הכסף הוא אך ורק להתחדשות, לבנייה, בפריפריה של מבנים שמשם יהיו לצערי מרבית הנפגעים ברעידת אדמה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אדוני ממשרד הבריאות, האם משרד הבריאות מנצל את המצ'ינג של שקל מול שקל מול משרד האוצר? אם אתה רוצה לבדוק תבדוק

ג'אק רוזנברג: אני אבדוק, למיטב הבנתי לא

ג'אק רוזנברג:  זאת אומרת משרד הבריאות - - -     

מיקי לוי: תסתכל מה עשה משרד החינוך במצ'ינג הזה במשך עשר שנים

מיקי לוי:  40% בשבילי הייתה הפתעה לטובה

ג'אק רוזנברג: בעקבות הגירעונות של משרד הבריאות - - -      

מיקי לוי: 40 מיליון שקל, מהיכרותי את תקציב הבריאות היכרות היטב, גם כסגן שר האוצר וגם כחבר ועדת הכספים הרבה מאוד שנים, אפשר למצוא 40 מיליון שקלים

ג'אק רוזנברג: אני אבדוק

יורם ארידור: 20, היושב ראש, 20 זה מהאוצר

מיקי לוי: לא, אבל בחינוך זה 40-40, אצלו 20-20? זה גם כסף

מיקי לוי:  הוועדה מבקשת את תשובתך בהמשך, בסדר?      

ג'אק רוזנברג: אוקיי, אני אבדוק

אוריאל רייכמן: לא שאלת את נציגת משרד החינוך על חינוך

מיקי לוי: שוב, אין לי מנדט

מיקי לוי:  הלוואי שהייתי יכול לפתור - - -      

אוריאל רייכמן: לשאול אותה

מיקי לוי: היא אחראית על הבינוי, כבודו, אין לה נגיעה לנושא החינוך

מיקי לוי:  מ-2013 אני מנסה לקדם, ונתתי לזה תקציב של 35 מיליון שקל לשנה חינוך פיננסי לילדינו, איך מוציאים צ'ק, איך מוציאים כסף

מיקי לוי:  אני יודע שהצלחתי, אתה יודע כמה השקעתי בזה? ובסוף הן נכנסות למינוס: סבא, אין לי כסף

מיקי לוי:       בבקשה, מד"א, אני שומר לך חסד

רונן בשארי: תודה רבה, היושב ראש

רונן בשארי:  רק מלהסתכל על מסגרת ההיערכות ועל הנפגעים מבינים שהכמות מטורפת ובטח חיזוק המבנים

רונן בשארי:  ולענייננו, יש חדשות מהדוח שיצא של המבקר, מרכז שירותי הדם של מד"א עבר לבניין חדש, הוגדר כמתקן אסטרטגי

רונן בשארי:  תראו כמה אבסורד, הבניין הזה הוא בניין אסטרטגי, מדינת ישראל לא שמה שקל, לא רק שהיא לא שמה שקל, גם על הכסף של התרומות לקחו 17% מע"מ

רונן בשארי:  אם הייתי לוקח את ה-17% מע"מ על רבבות של מיליונים שהושקעו בבניין היינו יכולים להשקיע ב – אז שתבינו את המהות

מיקי לוי: קראתי באיזה שהוא מקום שקיבלתם מיליארד דולר

רונן בשארי: זה אחת

רונן בשארי:  יש לנו שת"פ מצוין מהדיון האחרון יחד עם רח"ל ואנחנו הגשנו את הנושא התקציבי הנדרש להצעת מחליטים, אנחנו חלק מהעניין הזה

רונן בשארי:  בפעם הקודמת הזכרנו את הנקודות שגם מופיעות בדוח, אז זה חלק מהצעת המחליטים שאם אכן התקצוב יתקבל אז נוכל להתחיל ולהיערך

רונן בשארי:  פרסנו את זה לעשר שנים, לא חשבנו שמישהו יתרום תקציב וכיוצא בזה

רונן בשארי:       יחד עם רח"ל אנחנו גם בנושא חתימת הסכמים גם עם גרמניה וגם עם ארה"ב בנושא יבוא דם שהוא חלק מרכזי, שהיה ותהיה פגיעה במדינת ישראל ביכולות של בדיקת הדם ואספקה אז נוכל לייבא דם

רונן בשארי:  אין ספק שה-7 באוקטובר עצר את כל ההתקדמות הזו, אבל אני מאמין שככל שהזמן יחלוף נוכל לחזור לזה ולהתקדם

רונן בשארי:       חיזוק המבנים, ככל שיהיה תקציב בהחלט נקציב

רונן בשארי:  הפערים נשארו, זה עניין של תקציב, ככל שיתקבל תקציב נוכל לצמצם את הפערים במוכנות

רונן בשארי:  אני חייב להגיד, משרד הבריאות יושב פה, אמנם הוא נציג בינוי, דיברת על מצ'ינג של 40 מיליון, כשהם ימצאו תקציב למד"א נוכל להתקדם גם

מיקי לוי: אבל בכל זאת מה שאמרת מעודד, חתימת ההסכמים, זה בהחלט חשיבה מחוץ לקופסה

רונן בשארי: דרך אגב היה לנו הסכם עם ארה"ב, אבל מאז הקורונה התפיסה שלהם השתנתה

רונן בשארי:  היה לנו הסכם נצור איתם וכרגע אנחנו קצת תקועים איתם, בגלל הקורונה הם שינו והקשו כחלק מההיערכות שלהם לנושא הדם

רונן בשארי:  גם לוח הזמנים הארוך מארה"ב לישראל מקשה ולכן פנינו לערוץ האירופאי, שהוא גם יותר קצר בזמן, ואני מקווה שבאמת יתקדם

רונן בשארי:  רח"ל יחד עם המשלחת בגרמניה עושים עבודה באמת חזקה לקדם את ההסכם הזה מול הממשלה הגרמנית

מיקי לוי: אני מאיר לשניכם עוד שני נושאים

מיקי לוי:  אחת, בהיות אירוע מד"א לא יוכל לפנות את האנשים, אין לו מספיק כלים

מיקי לוי:  באירוע של ורסאי נתתי הוראה להביא את כל המוניות לשם כדי לפנות

מיקי לוי:  אני לא בטוח שיהיו לנו בתי חולים לפנות, ייקח זמן עד שצה"ל יקים בית חולים שדה

מיקי לוי:  הכול כזה אחד תלוי בשני, אבל צריך לחשוב על זה ולא ברגע שקורה להתחיל להמציא את הגלגל

רונן בשארי: מיקי, יש תוכנית נצורה, אלה נקודות הטיפול הראשוניות, זה משהו שהוא מ-2016, זה 120 נקודות טיפול ראשוניות, הן אמורות לקום, אנחנו אמורים להקים אותן ברגע התרחשות רעידות אדמה באזורי ההרס, לא בצמוד, אבל באזורי ההרס על מנת להקל על העומסים בבתי החולים

מיקי לוי: יש תוכנית סדורה?      

רונן בשארי: יש תוכנית, אין תקציב

רונן בשארי:  זה בדיוק הצעת המחליטים ש - - -      

מיקי לוי: אני פונה לראש רח"ל

מיקי לוי:  אני לא יכול לפתור הכול, אבל עולות כאן בעיות שצריך לתת להן תשומת לב

קריאה: אבל לרח"ל אין סמכות

קריאה:  אין להם לא סמכות ולא כסף

מיקי לוי: יהיה להם גם סמכות וגם כסף, בעוד שלושה חודשים דיון נוסף פה

מיקי לוי:  אם צריך אני אביא את שר הביטחון ואת שר האוצר ואת כל מי שצריך

רונן בשארי: אני רוצה רק להשלים עוד שני דברים שעלו פה תוך כדי הדיון

רונן בשארי:  א', להתחדשות עירונית, אני מסכים עם נציג הפורום, כל התחדשות עירונית, לצערי מוקמות שכונות חדשות, יש התרחבות עירונית, אבל בהתחדשות, אני מדבר בשם מד"א, אין שום דבר שיש בו תחנת מד"א

רונן בשארי:  זה אומר שעכשיו, סתם דוגמה, מוקמת שכונה חדשה, הגדילו את מספר התושבים, זמן המענה מתחנת המד"א המקורית הוא ארוך

רונן בשארי:  כשאנחנו פונים לרשות על מנת להקים או להקצות שטח לטובת תחנת מד"א הסיכוי לקבל הוא אפס

מיקי לוי: מכיר

מיקי לוי:  אל תדאג, זה גם נכון לגבי תחנת משטרה, זה נכון גם לגבי תחנת כיבוי

רונן בשארי: אני דיברתי בשמי

רונן בשארי:  ועוד על נושא החינוך, דיברו פה

רונן בשארי:  במד"א אנחנו ארגון נוער מטורף עם רבבות בני נוער, הם לומדים גם את החלק של רעידות אדמה בתנאים שאין בהם יכולת אלא ממש בסיסי, ואנחנו שותפים ביחד עם פיקוד העורף ורח"ל גם להדרכת אזרחים בקורסים השונים

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  יש לי כאן קבוצה, משרד התחבורה, רכבת ישראל, נתיבי ישראל, רשות שדות התעופה, נמלי ישראל, נמל אשדוד

מיקי לוי:  אם מישהו ממי שהקראתי רוצה להגיד משהו, פשוט ירים את היד

מיקי לוי:  איחוד והצלה ימתינו, עם כל הכבוד

מיקי לוי:  אני נותן לכם כבוד, אבל עוד שנייה

מיקי לוי:  יש לכם מה להגיד בנושא הפינוי בטוח

מיקי לוי:  בבקשה

בן חמו: נמצאים איתי פה הגופים, נת"י יצא עכשיו, נמצאים פה נציג רכבת ישראל, רשות התעופה, חברת נמלי ישראל ומינהל התשתיות במשרד

בן חמו:  הגענו בהיקף רחב

בן חמו:  אני רק אגיד שכל הנושאים שמוזכרים בדוח מבקר המדינה, רובם תוקנו, טופלו וחלקם נמצאים בתוכנית העבודה

בן חמו:       משרד התחבורה חבר בוועדה לשיקום ארוך טווח במשרד ראש הממשלה

בן חמו:  לא דיברנו פה על השיקום, אבל אולי על זה צריך דיון בנפרד כי זה חלק מהתהליך שאחרי והוא מאוד חשוב גם לטווח המיידי, הבינוני והארוך

בן חמו:  מוזכרים פה ארבעה סעיפים עיקריים של תחום התחבורה, נמלי ים, נמלי האוויר, רכבת ישראל ונושא של תשתיות נת"י

בן חמו:       אני אגיד שבנושא של נמלי הים רציף הדלק בנמל חיפה, יצא מכרז, בתהליך של פתיחת המעטפות, השלמת התהליך צפויה ב-2029

בן חמו:  אני לא ארחיב פה, אם תרצו יש פה נציג שיוכל לפרט על זה

בן חמו:       בנושא של תשתיות נת"י הוזכרו שלושה נושאים

בן חמו:  מנהרות, חיזוק תשתיות במנהרות

בן חמו:  שלוש מנהרות ששתיים כבר טופלו ואחת נמצאת בתהליך עבודה

בן חמו:  נושא של התחום העירוני, משרד התחבורה באמצעות חברת נת"י אמון על המיפוי של התשתיות העירוניות

בן חמו:  השבנו למשרד מבקר המדינה שמשרד התחבורה לא אמון על התשתיות בתחום העירוני ולא מתקן את התשתיות בתחום העירוני

בן חמו:  כמובן שאם יהיה נזק משמעותי אז נסייע וכו', אבל זה לא בתחום אחריותו, זה לא נמצא במטרות החברה

בן חמו:  לנושא של חיזוק הגשרים ונוהל לגבי חיזוק הגשרים, הנוהל נמצא בתהליך, כבר התחיל פה, פיליפ נמצא פה ואמון על הפרויקט הזה של נוהל לחיזוק תשתיות גשרים וכבישים

מיקי לוי: גם בגשרים עשיתם סדר עדיפויות?      

בן חמו: כן

מיקי לוי: אני לא דואג מזה שתהיה מכונית על הגשר והוא יתמוטט, בסדר, לא נעים, אבל אם גשר מתמוטט אז ניתקו לנו את ציר הנסיעה או ציר הפינוי של האזרחים, של הפצועים

בן חמו: אז אני אגיד שכן

בן חמו:  אני לא רוצה להלאות פה את האנשים וכו', אבל נעשתה עבודה מאוד משמעותית בחברת נתיבי ישראל, יש תיקי גשרים, לכל גשר יש תיק שיודעים איפה לעשות את העיקוף, מתי, מאיזה חומרים בנוי הגשר וכו' והכול נמצא בתוכנית העבודה

בן חמו:  כרגע נמצא גשר משמעותי אחד שנשאר מתוך כל הגשרים שהוזכרו בדוח מבקר המדינה

בן חמו:  אם תרצה, אדוני היושב ראש, נשלח לך פירוט רק על זה בנפרד

מיקי לוי: אנחנו נשמח

מיקי לוי:  אנחנו מארגנים לנו עכשיו בעקבות כל מה שנאמר כן, ביקשנו את המצגות, את הדוח, את המסמך של משרד הביטחון, אנחנו נארגן לנו פה תיק כי הנושא הזה מאוד מאוד מכבד

בן חמו: אני אשמח להעביר את החומרים

בן חמו:  רכבת ישראל, כלל המפרדות המפלסיות תוקנו, טופלו, זה אפילו ירד מהדוח

בן חמו:  לעניין התעופה, שדה תעופה משלים, בתקציב האחרון שאושר אושרו העקרונות שלו, אושר התכנון לשדה משלים

בן חמו:  כרגע גם נבטים וגם רמת דוד, עד שתהיה החלטה איזה מהשדות, אבל אושר תקציב לנושא הזה

בן חמו:  שדה חליפי לנתב"ג זה רמון, כמו שאתם מכירים, בקיבולת נמוכה יותר ונבטים ישמש למשלחות ולסיוע בין-לאומי

בן חמו:  עד כאן, מבחינתנו

מיקי לוי: מישהו מהאחרים שיש לו שיוך למשרד התחבורה רוצה להגיד משהו? רצית אתה להגיד משהו והפסקתי אותך

גלעד סולומון: כן, צוהריים טובים, גלעד סולומון מאיחוד הצלה

גלעד סולומון:  אני אהיה קצר

גלעד סולומון:  לאורך התקופה האחרונה, מה-7 באוקטובר, צוות מבקר המדינה מלווה את איחוד הצלה בצורה משמעותית והוא למד דבר או שניים מאז ה-7 באוקטובר

גלעד סולומון:       אני אגע בשלושה יתרונות משמעותיים של הארגון שלנו ברעידת אדמה שחשוב שכולם יכירו, רק להיכרות

גלעד סולומון:  אחת זה כיתת הכוננות הרפואית במדינת ישראל

גלעד סולומון:  היום יש פריסה ענקית של כוחות רפואה מחובש, פרמדיק ורופא בקהילה ובעצם אנחנו כולנו נמצאים עם ציוד רפואי ובמידה שתהיה קריסת מבנים, לא במידה, תהיה קריסת מבנים, הצוותים יהיו שם, לא יצטרכו להגיע מרחוק וייתנו את המענה

גלעד סולומון:       שתיים זה אופנועים, פריסה ענקית של אופנועים שזה הכלי שיוכל להגיע ברעידות אדמה ובכלל בקריסות של מבנים בצורה המהירה ביותר, גם אם גשר יקרוס יהיה לו הרבה יותר פשוט להגיע

גלעד סולומון:  הדבר השלישי זה היתרון המגזרי, גם באוכלוסייה החרדית וגם באוכלוסייה הערבית

גלעד סולומון:  אפשר לסייע בהסברה, במניעה וטיפול, זה משהו שחשוב להכיר אותו

גלעד סולומון:       לפרוטוקול, מאוד מאוד מטריד הנושא של ההכנה לקראת רעידות האדמה, אם זה מש"מים, אם זה תרגילים, וזה לא עולה כסף

גלעד סולומון:  אז חשוב מאוד להגיד את זה פה לפרוטוקול שהנושא של שיתוף הפעולה הוא חשוב מאוד

גלעד סולומון:       לגבי אמצעים חדשניים, אנחנו עכשיו רכישה במסגרת ה-7 באוקטובר

גלעד סולומון:  לדוגמה אוהלים מתנפחים שמתנפחים ב-90 שניות ואפשר להקים בהם מעין אתר טיפול ראשוני מהיר עם כל האמצעים הרפואיים

גלעד סולומון:      הדבר האחרון ולסיום, מד"א נגעו פה בנושא התקצוב של משרד הבריאות

גלעד סולומון:  לפחות למד"א יש תקצוב ממשרד הבריאות, איחוד הצלה לא מקבל שקל מהמדינה

גלעד סולומון:  תודה רבה

מיקי לוי: לפי קצב הקניות אתם בסדר, נראה לי

גלעד סולומון: עד שנבנה בנק דם, כן?      

מיקי לוי: יש לך תשובה בשבילנו על המצ'ינג?      

ג'אק רוזנברג: כן, יש לי תשובה

ג'אק רוזנברג:  התשובה היא שמשרד האוצר לא הקצה תקציבים לנושא רעידות אדמה בשנת 2024-2023 למשרד הבריאות

מיקי לוי: ואתם יודעים אם יש סעיף תקציבי בתקציב 2024 שהוא מפלצתי?      

ג'אק רוזנברג: התשובה היא שאין

מיקי לוי: 2024?      

ג'אק רוזנברג: התשובה הזאת היא ל-2023 ו-2024

מיקי לוי: לא, 2023 זה הקודם, אנחנו נכנסים לתקציב - - -      

ג'אק רוזנברג: לא היה ב-2023 ו - - -     

מיקי לוי: תקציב 2024-2023 זה שנת 2023, 2025-2024

ג'אק רוזנברג: אני אבדוק את זה כדי להיות יותר מדויק

ג'אק רוזנברג:  סביר להניח שלא

מיקי לוי: אתה צריך להגיד לשר שלך או לסמנכ"ל או למנכ"ל שעכשיו זה הזמן

מיקי לוי:  יש את סעיפי התקציב, יש מצ'ינג

מיקי לוי:  אם יש במשרד החינוך אוי ואבוי אם לא יהיה במשרד הבריאות כדי לחזק את המבנים האלה

מיקי לוי:  בית חולים מתמוטט זה גרוע בדיוק כמו בית ספר, אולי יותר

ג'אק רוזנברג: אני רוצה להגיד משהו בנושא המצ'ינג, כולם מדברים על מצ'ינג

ג'אק רוזנברג:  בסופו של דבר מי שמתקצב כל משרד זה משרד האוצר, אז לבקש לעשות מצ'ינג זה בעיניי סוג של –      

מיקי לוי: אבל לפעמים אין ברירה

מיקי לוי:  אני מכיר אותם מאגף התקציבים, הוא עושה חשבון, רגע, במקום שאני אשלם 80 מיליון הוא ייתן 40 מיליון

ג'אק רוזנברג: אבל מאיפה הוא ייתן 40 מיליון אם גם את ה-40 מיליון הוא מקבל מהאוצר?      

מיקי לוי: לא, לא נכון

מיקי לוי:  בעובדה יש תקציבים פנויים, יש תקציבים מוסטים

מיקי לוי:  עזוב, עובדה שמשרד החינוך יודע לעשות את זה ואם תביאו אותי גם אני אדע לעשות את זה

מיקי לוי:  אני אדע להסיט

מיקי לוי:  הייתי עשר שנים חבר בוועדת הכספים, תאמין לי, את כל התרגילים אני מכיר, כמעט את הכול

ג'אק רוזנברג: טוב, אני אשמח ללמוד

יעקב אשר: אני אשמח להתייחס

יעקב אשר:  אני אסקור בקצרה את מה שעשינו בתחום הרגולציה ברישוי בנייה בהקשר הזה לאחרונה

יעקב אשר:  אני אתחיל בתמ"א 38 והחלופה שלה

יעקב אשר:  תמ"א 38 היא תוכנית מתאר ארצית שמבוססת על מתן תמריץ כלכלי ליזם פרטי לחזק בניין טעון חיזוק או להחליף אותו בבניין חדש תמורת קבלת זכויות בנייה ליזם עצמו

יעקב אשר:  התמ"א הזאת מסיימת את חייה בתקופה הזו ובתיקון 139 לחוק התכנון והבנייה נקבעה חלופה שלה שנקראת תוכנית לרישוי מהיר

יעקב אשר:       לאחר שהתיקון נכנס לתוקף הכנו תקנות בתקופה מאוד קצרה, תוך ארבעה חודשים התקנות האלה הוכנו ונרשמו, פורסמו ברשומות, תקנות תוכנית לרישוי מהיר

יעקב אשר:  בינואר השנה התקנות נכנסו כבר למועד התחילה שלהן והיום כבר אפשר לממש וככל שרוצים לחזק בניין או לבנות בניין חדש תמורת קבלת זכויות בנייה על ידי יזם פרטי, לא מדובר על פרויקטים של התחדשות עירונית שתיאר מנכ"ל הרשות להתחדשות עירונית, אלא על פרויקטים יזמיים לבניין בודד, אפשר לעשות את זה כבר עכשיו

יעקב אשר:      הדבר השני שעשינו ולדעתי הוא יותר חשוב, במענה לשאלה שעלתה מוקדם יותר, האם אדם פרטי יכול לחזק בניין, לא קבלן שמחזק ומקבל זכויות בנייה

יעקב אשר:  אז התשובה היא כן

יעקב אשר:  זה לא קורה הרבה על ידי בעלי דירות פרטיים כי בדרך כלל הם מתקשים מבחינה כלכלית, אבל זה קורה פה ושם ומשרד השיכון עושה את זה כפרויקט מתוקצב של עצמו

יעקב אשר:       אנחנו הכנו לצורך כך שני מהלכים, כתבנו תקנות רישוי מקוצר שמאפשרות לחזק בניין ללא תוספת זכויות, רק לקחת בניין קיים ולחזק אותו נגד רעידות אדמה בהליך רישוי מקוצר

יעקב אשר:  התקנות האלה עברו במועצה הארצית כבר לפני מספר חודשים, קצת לפני תחילת המלחמה, ואמורות להיחתם בזמן הקרוב על ידי השר

יעקב אשר:  במקביל הכנו תוכנית מתאר ארצית, תמ"א 40ג' שתומכת ומשלימה את העבודה הזאת, היא מאפשרת חיזוק הבניין גם בסטייה מקווי הבניין שנקבעו בתוכנית

יעקב אשר:  במקרים רבים בניין שהוא בניין טעון חיזוק, בניין ישן, עומד כבר על קווי הבניין ועל מנת לחזק אותו צריך לחרוג מקווי הבניין, ובהליך הרגיל חריגה כזו מצריכה פרסום הקלה והתנגדויות וזה הליך שלוקח זמן, התמ"א שהכנו מאפשרת לבצע את החיזוק גם בסטייה מקווי הבניין שנקבעו בכל תוכנית מפורטת בכל מקום בארץ ללא צורך בפרסום הקלה

יעקב אשר:  התוכנית הזאת קודמה כבר ונמצאת בוועדות מחוזיות להערות עד סוף מרץ ובמהלך אפריל אני מעריך שהיא תיכנס לתוקף

יעקב אשר:  עד כאן סקירת הרגולציה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  יש מישהו מסביב לשולחן שפספסתי? שלא נתתי לו לדבר? שרוצה להגיד משהו? אז בבקשה

אהוד סגל: שאלה של עשר שניות לפרוטוקול, שחשוב שתירשם, לכב"ה

אהוד סגל:  אני יודע שבלוני הגז שנמצאים מחוץ לבתים שלנו לא עומדים בתקן רעידות אדמה

מיקי לוי: אתה רוצה משהו יותר חמור? כל המוטמנים, אין תוכניות בשום מקום

מיקי לוי:  כל צוברי הגז המוטמנים במדינת ישראל ברשויות המקומיות, ניסיתי לטפל בזה, נכשלתי, אין תוכניות

מיקי לוי:  גם כשעובר מבניין לבניין לא יודעים איפה

אילן בנימין: נכון להיום יש כ-67,000 מתקני גז במדינת ישראל, המשרד מיפה אותם משנת 2018, הקמנו מערכת ממוחשבת, העברנו את הנתונים לכב"ה, כרגע הם אמורים להטמיע אותם במערכות שלהם, הם צריכים להעביר את השדרוג המיועד כדי שהנתונים האלה ייכנסו למערכת

אילן בנימין:       בנוסף יש התקן שסתום לרעידת אדמה שנמצא בתקן 158, זה התקן המוביל להתקנה של מערכות גז ביתיות

אילן בנימין:  השסתום לא חל רטרואקטיבית, אלא הוא חל רק משנת 2012, ניסינו בוועדות התקינה השונות לקדם החלה רטרואקטיבית, לא הצלחנו, יש לנו אפשרויות נוספות לפעול, שזה מה שאנחנו נעשה, אני מקווה שהשנה נצליח לעשות את זה

אילן בנימין:  נכון להיום יש כ-30% מהמתקנים שיש להם שסתום לרעידת אדמה, שזה אומר בערך כ-20,000

אהוד סגל: זה רק צוברים או גם הבלונים הקטנים?      

אילן בנימין: מתקן לרעידת אדמה זה מתקן שמספק גז, זה יכול להיות או בצובר גז שמוטמן בתוך האדמה או מכלי, מכלי פג"מ שהם מכלים מיטלטלים, 12 קילו, 48 קילו או חמישה קילו

אילן בנימין:  הרעיון הוא שהשסתום הזה נמצא על הקו של לחץ הביניים, זאת אומרת שהוא נמצא על צינור הגז הראשי שמוביל לבניין

אהוד סגל: חבר את השסתום הזה למערכת תרועה

מיקי לוי: תודה לך

מיקי לוי:  ממש תם ולא נשלם

מיקי לוי:  ממש, אבל ממש

מיקי לוי:  יש כל כך הרבה בעיות

אילן בנימין: לעניין ההערה של מערכת תרועה, אנחנו לא צריכים להתחבר למערכת תרועה כי השסתום בעצם מנתק את הגז

אילן בנימין:  זו גולה שנעה, ברגע שהאדמה זזה אז הגולה יושבת על הצינור וסותמת את המעבר של הגז

מיקי לוי: ממש תם ולא נשלם

מיקי לוי:  יש כל כך הרבה בעיות, אנחנו ממש בראשית הדרך כי באין כסף יש איזה שהיא תוכנית, אדוני עוד יותר פרט על נימי העצבים שלנו עם המכון הגיאולוגי, אני אומר את זה לחיוב, וטוב שכך, שאתה המתריע בפתח מה שנקרא

מיקי לוי:       אנחנו בעוד שלושה-ארבעה חודשים נחכה לכם, נעשה דיון יותר מצומצם, לא נזמין את כל המעורבים האחרים כי באין תשתית של תוכנית, של אחריות ושל תקציב אז אין כלום, אז מדינת ישראל תמשיך בדרכה שלה ותחכה ברעדה מסוימת שאירוע כזה לא יתרחש

מיקי לוי:  אבל מחובתי, מחובתה של הוועדה, לעשות ביקורת

מיקי לוי:  תעבירו את זה גם כן למשרד הביטחון, לשר הביטחון, למנכ"ל משרד הביטחון

מיקי לוי:       לא נתתי למשרד הפנים

מיקי לוי:  איפה משרד הפנים? יש לכם משהו להגיד, חשוב? אתם חלק מרכזי בעניין הזה

מיקי לוי:  פספסתי אותך, אני מתנצל

וחיד חשאן: ב-2022 מינהל החירום קידם ועדה בין-משרדית שרתמה אליה גם את רח"ל, גם המל"ל ועוד גופים נוספים והוועדה הזאת פשוט עברה על כל אותן עשר רשויות שהוגדרו על ידי הוועדה הבין-משרדית שהן רשויות עם סיכון גבוה לרעד ובחנה שני דברים, דבר אחד הנושא של חיזוק מבנים, שזה הנושא שהוא באחריות משרד הבינוי והשיכון, והנושא השני זה ברגע שקרתה רעידת אדמה איך אנחנו יכולים לעזור לאותן רשויות מקומיות

וחיד חשאן:       במקרה הזה הרשות בחנה כמה דברים שיכולים לעזור לרשויות המקומיות ותמחרה את זה בתקציב של 25 מיליון שקל שמתוך זה משרד הפנים תקצב את אותן עשר רשויות ב-12 מיליון שקל בשנת 2022 שזה הצטיידות ובסופו של דבר זה למניעת אסון הומניטרי ולשמירה על חיי אדם

וחיד חשאן:  הרשויות המקומיות קיבלו את התקציב הזה והרשויות המקומיות עובדות כרגע על מיצוי התקציב הזה

וחיד חשאן:  מה שנשאר לנו זה ההשלמה של התקציב הזה שכרגע אין לנו מקור תקציבי, של עוד 12 מיליון שקלים

וחיד חשאן:       ועוד נושא שעלה מהוועדה, שחוץ מאותן עשר רשויות שצריך לחזק אותן צריך לחזק גם את יתר הרשויות במדינה באמצעים ודברים נוספים שיכולים לעזור לרשות המקומית להתמודד עם האתגרים של רעידת אדמה על מנת כמובן להציל חיי אדם ולמנוע אסון הומניטרי ואנחנו ממליצים גם להוסיף רשויות נוספות לאותן עשר רשויות, כמו נשר לדוגמה

מיקי לוי: זה לא כרגע על השולחן שלי, תן לי לפתור את הבעיות המרכזיות

וחיד חשאן: ותקציב נוסף לכלל הרשויות שיוכלו להתמודד עם זה

וחיד חשאן:  משרדים רבים נרתמו לאותה ועדה וסייעו בנושא הזה

מיקי לוי: תודה רבה

מיקי לוי:  אני לא אתחיל לסכם את כל מה שאתם אמרתם, אין בזה היגיון, ברור לי לחלוטין שכרגע הוועדה צריכה לעסוק בנושא התקציב והתוכנית והאחריות

קריאה: וסמכויות

מיקי לוי: אחריות וסמכות הולכים יחד תמיד בדרך כלל

מיקי לוי:  ואני די מבולבל כי זה מחולק כרגע

מיקי לוי:  הכול אצלך?      

יורם ארידור: לא

יורם ארידור:  שוב פעם, אין לי שום סמכות

יורם ארידור:  כל משרד ממשלתי, ככה זה המבנה השלטוני במדינת ישראל, אחראי לתחום אחריותו מקצה לקצה, משרד הבריאות אחראי על הבריאות, על תשתיות הבריאות, על אספקת שירותי בריאות בחירום ובשגרה כולל על העמידות של תשתיות בריאות של רעידת אדמה

יורם ארידור:  אני גורם מקצועי, ועדת ההיגוי הבין-משרדי היא למעשה גוף מטה מקצועי מורכב משלושה עובדי מדינה שלצורך העניין, אחת, היא עושה את תרחיש הייחוס, ושתיים, היא יודעת לעבוד מול המשרד ולהגיד לו מה הפערים בתחום שלו

יורם ארידור:       אנחנו עובדים עם משרד המבקר, למעשה שיתוף הפעולה הוא הדוק ועיקר הנתונים ניתנים מאותה ועדה מקצועית, אבל בסופו של יום כל משרד ממשלתי, ובדיוק מה שהחוקר מה-INSS עדכן כאן, אריאל, בסוף כל משרד צריך לשים לצורך עניין תקציב מתקציבו, בסוף זה סדר עדיפות משרדי

יורם ארידור:  יחליט המשרד אם הוא לצורך העניין ממגן מרעידת אדמה את תשתיות הבריאות או עושה משהו אחר, זה הסיפור

יורם ארידור:       החלטת הממשלה שאנחנו רוצים להביא והמנגנון הוא למגורים פרטיים באזורי הפריפריה, שם עיקר הבעיה, עיקר הנזק, עיקר לצערי הנפגעים

יורם ארידור:  לדבר הזה אין מענה, אין אחריות, ולכן המנגנון שאנחנו רוצים להוציא בהחלטת הממשלה זה בדיוק לטפל ביחד עם הרשות להתחדשות עירונית, שהיא באמת הזרוע שתדע לעשות את העניין הזה ולהביא פתרון, אבל לכל משרדי הממשלה האחריות והסמכות והתקציב בתוכם

מיקי לוי: אני הבנתי, אתם תביאו את הכסף ואתם תביאו את הסמכות, אם תהיה החלטת הממשלה ועם הנושא התקציבי כפי ששמתם עליו את היד, שר הביטחון וכו' וכו'

מיקי לוי:  אותי מעניין, אני אומר לכם את האמת כאן, משרד החינוך ומשרד הבריאות, השאר, 12 תחנות משטרה, 12 זה, זה יהיה תוך כדי תנועה, אני מאוד מקווה

מיקי לוי:       אנחנו נעשה דיון בסיבוב הבא עם משרד הפנים, כי הוא מעורב, התחדשות עירונית, אתם תביאו לנו את התשובות ושני המשרדים האלה

מיקי לוי:  וברשותך, אדוני, אתה המתריע בשער, אני אזמין אותך כאורח שלי

זהר גבירצמן: בשמחה רבה, תודה רבה

מיקי לוי: המכון לירושלים ישלח נייר עבודה, אני לא יכול לתכלל אתכם

אהוד סגל: לא, המפגש הבא, חשוב שתתכלל אותנו כי אנחנו נוריד את העלויות

מיקי לוי: לא, אני איש ביצוע

מיקי לוי:  אתה תשלח לו נייר עבודה, הוא יבחן את זה, אני לא איש מקצוע

מיקי לוי:  אני יודע לנהל, זה מה שלימדו אותי כל החיים, לנהל ולפקד

אוריאל רייכמן: אתה רוצה עוד נושא שלא עלה כאן היום בכלל?      

מיקי לוי: לא

מיקי לוי:  תאמין לי, אני רוצה להגיד לך משהו, כשבאתי לכאן הם אמרו לי שיהיו לי חיים טובים, זה לא כך, ממש לא כך

מיקי לוי:  כל סיום של דיון אני הולך הביתה מודאג ואוכל את עצמי, וזה אחד מהם

אוריאל רייכמן: לא נושא אחר, בתוך זה

אוריאל רייכמן:  למי האחריות והסמכות לטפל באירוע דקה אחרי שהוא קרה

יורם ארידור: משטרת ישראל

מיקי לוי: אל תדאג, משטרת ישראל, מתוך הכרה, איננה מסוגלת לעשות את זה, אין לה את האמצעים, אין לה את כוח האדם ובוודאי ובוודאי זה יוטל על צה"ל כמו כל דבר אחר

מיקי לוי:  משטרת ישראל עם 36,000 האנשים שלה, גלובלי, תומכי לחימה וכל אלה, זה בסך הכול משטרה קטנה של 14,000 איש, אלא אם כן משהו השתנה, שהם בשטח

מיקי לוי:  הם לא יצליחו לעשות כלום ושום דבר

חיים קופמן: יש הפרדה בין פו"ש לבין – אפשר לעשות גם מפקדה משימתית

מיקי לוי: עזוב, אתם לא רוצים שאני אתחיל פוליטיקה עכשיו, לא כדאי לכם

מיקי לוי:  זה לא על השולחן שלי, זה החלטות ממשלה

מיקי לוי:  חלילה כשיהיה אסון יקבלו שם החלטות

מיקי לוי:  אני כרגע חייב לפתור את הבעיה של החיזוקים, של התכלול, של התקציב, של האחריות ואני מנסה לצמצם עד כמה שאפשר את הנושאים האלה לכדי ביצוע, ביצוע ביצוע ביצוע

מיקי לוי:       אני רוצה להודות לכם שבאתם, אנחנו נעשה בעוד שלושה-ארבעה חודשים עם האנשים שאמרתי ישיבה נוספת יותר דינמית כדי לנסות להוציא את ההחלטות אל הפועל

מיקי לוי:  אי אפשר לברבר כל הזמן, אי אפשר, זה מטמטם אותי

מיקי לוי:  אז תודה רבה, ישיבה זו נעולה