ועדת המשנה לתוכניות הלימודים במזרח ירושלים והפיקוח עליהן, כנסת 25, פרוטוקול מספר 6, 2024-03-05 00:00

עמית הלוי: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה שעוסקת בתוכניות לימוד במזרח ירושלים

עמית הלוי:  אנחנו כבר בישיבה שלישית או רביעית, יותר למעשה, בהקשרים הללו של עיסוק בתוכניות הלימוד

עמית הלוי:  אני אומר איזה משהו מקדים שבעיניי הוא לב הדיון ואחר כך על הנושא הספציפי

עמית הלוי:       פורסם היום, ראיתי בדרך את ההקלטות של המורים של אונר"א בעזה שמתגאים בכך שהם תפסו סוסה אצילה, כשהם מתייחסים לישראלית, ליהודייה, שהם תפסו כאן

עמית הלוי:  אמרתי פה כמה פעמים, אני אומר את זה גם לאלה ששומעים אותנו בבית, אבל לעצמנו בראש ובראשונה, כל התלמידים, ויש רבים כאלה – אגב, אני ביקשתי ממערכת הביטחון, אני מקווה שהנתונים האלה יעלו בהקדם, לבדוק את כל הטובחים, ויש לנו את רשימות הטובחים והאונסים ברצועת עזה, איפה למדו כל אחד מהם

עמית הלוי:       עוד לפני המספרים המדויקים, כיוון שאנחנו מכירים את מערכת החינוך בעזה ואנחנו יודעים ש-50% ממנה היא מערכת של אונר"א, אבל זה נכון כמובן לכולם, אז סטטיסטית 50% מהם פחות או יותר יהיו בוגרים והם יהיו בוגרים טובים של המערכת, כלומר האנשים האלה, ההזדעזעות שלנו כל פעם, בין אם זה מביטוי של מורה ובין אם זה מפעולה כזאת או אחרת, האנרגיה הזאת צריכה להיות מופנית לתוכנית הלימודים, לתשתית

עמית הלוי:       זה אני חוזר ואומר כאן כמה פעמים, אני רואה את זה בכל הוועדות ובעיקר בוועדת חוץ וביטחון, רק שזה התפקיד שלנו, בוועדה הזאת, בוועדת החינוך ובוועדות המשנה שלה, לעסוק בתשתית ולא בקלצ'ניקוב, לא בטרור, אלא בתשתית הטרור

עמית הלוי:  טרור לא צומח מהאוויר, זה לא גידולי מים, הוא לא בלי מקורות יניקה, מקורות היניקה שלו בסוף זה הרעיונות, זה ההבנות, התובנות, המחשבות, וכל אלה מסופקים ביד מרושעת ונדיבה על ידי מערכת החינוך בעזה, על ידי מערכת החינוך של אונר"א ביהודה ושומרון, על ידי מערכת החינוך של חמישה בתי ספר, שזה מרחב הדיון כאן בוועדה, חמישה בתי ספר במזרח ירושלים, בירושלים למעשה, של אונר"א, עם 3,000-2,500 תלמידים שאת כל זה הם סופגים

עמית הלוי:       ואחר כך כשהבריכה הזאת מלאה באידיאולוגיה רצחנית ומרושעת אז מדי פעם קופצים ממנה ומפגעים ומרצחים

עמית הלוי:  אבל זה לא מתחיל במרצחים, זה מתחיל בחינוך לרצח, בחינוך לדה-לגיטימציה של ישראל וכל מה שמופיע בתוכנית החינוך של הרשות הפלסטינית

עמית הלוי:       בסופו של דבר זה גם הדיון שנעשה בוועדת החינוך לקראת החוק שאני מקווה שיעבור בימים הקרובים

עמית הלוי:  יש איזה אי הבנה, נירה מכירה את הוויכוח הזה, אנחנו פה כבר כמה שבועות, ויכוח די מתיש, כאילו עומדים שירות הביטחון הכללי או מערכת הביטחון ומתעקשים על לבדוק או לא לבדוק גם אנשים שיש להם חיווי לטרור, דבר שבעיניי הוא בלתי נתפס

עמית הלוי:  כלומר עושים איזה שהיא בדיקה מאוד בסיסית, אפילו לא בדיקה, הם יכולים לעשות אותה לכל אזרחי ישראל, מבחינתי לקחת את כל תעודות הזהות ולראות מי קופץ שיש לו זיקה מוכחת לטרור במערכות הפנימיות ואחרי שראו שיש לאדם זיקה אז בודקים אותו, וכאילו יש איזה התעקשות לא להבין מה מצמיח טרור במדינת ישראל

עמית הלוי:       מה שמצמיח זה הרעיונות

עמית הלוי:  אני ביקשתי היום בבוקר לבדוק כמה אנשים ברצועת עזה, חיילים שלנו, נהרגו במסגדים

עמית הלוי:  כלומר האם מדינת ישראל עושה הפללה למסגד

עמית הלוי:  לא צריך הרבה להתאמץ כיוון שהמסגדים ברצועת עזה בכל יום שישי לאורך שנים ארוכות קוראים לחיסול ישראל, להשמדת ישראל

עמית הלוי:  לא צריך מודיעין, הכול גלוי, הכול ברשתות

מוריס הירש: לא רק בעזה, אדוני, ביהודה ושומרון גם

עמית הלוי: נכון

עמית הלוי:  והם קוראים להשמדת ישראל והם מוסדות שמחנכים להשמדת ישראל והם אמורים להיות מופללים ראשונים אגב

עמית הלוי:  לא השניים, הראשונים

עמית הלוי:       שאלה אותי בוועדת חוץ וביטחון נציגת צה"ל אם יש לך אדם שהוא חייל בחמאס ויש לך אימאם או מורה שמחנך להשמדת ישראל ואתה יכול לסכל, את מי אתה בוחר? תסכים איתי, היא אומרת, שאנחנו נבחר בחייל

עמית הלוי:  אמרתי לה לא, ודאי שלא

עמית הלוי:  אם החייל הוא באמצע פעילות במקרה, עכשיו בדיוק, אז ברור שזה סדר עדיפויות מעשי, אבל ברור שלא, ברור שמחנך מייצר 50 חיילים בשנה, החייל הוא חייל אחד

עמית הלוי:      כל זה אמרתי למסגרת הדיון שלנו, הדיון שעוסק בתשתיות הטרור, חינוך זה אחת מהן, דת, תרבות, כל הדברים הללו, הם צריכים להיות בליבת הדיון

עמית הלוי:  הדיון היום הוא על אחד המרכיבים

עמית הלוי:  חוץ מהדברים שנידונים פה בוועדה, החוק שהזכרתי ודברים אחרים שקשורים למניעת הכנסת מורים למערכת החינוך, אנחנו עוסקים פה בהכשרת מורים, כבר בדיון שלישי

עמית הלוי:       אני אשמח שנעשה את זה בשני חלקים

עמית הלוי:  חלק ראשון לשמוע האם, שרית, בעיקר אצלך, אם יש התקדמות

עמית הלוי:  אני לפעמים שמח לעזור, לא רק בתחום הזה, אז אני הכנתי פה נוסח, נשמח לשמוע התייחסות אחר כך של כל הגורמים לעקרונות

עמית הלוי:  זה לא נוּסח עוד בחקיקה, זה רק יקבל פ' בימים הקרובים ויעלה לדיון, אני מניח שאם לא יהיה לו פטור אז במושב הבא, אבל אני רוצה לחזור לעיקרון ולמעשים

עמית הלוי:       אנחנו מדברים על מצב שבו בעשר השנים האחרונות 3,500 מורים קיבלו את התארים שלהם באוניברסיטאות ברשות הפלסטינית

עמית הלוי:  אני לא מאריך כאן כי כמו שאמר פה עורך דין הירש, גם ביהודה ושומרון, יש על זה דוח של המל"ל, נדמה לי שלא קיבלנו עדיין את הסיכומים, שהצביע על הפוטנציאל המסוכן של הלימודים שם

עמית הלוי:  אנחנו מכירים את הלימודים בפרט בנושאים האלה והאנשים האלה אחר כך נהיים מורים ומשם זורמת כל האידיאולוגיה של הרשע והרצח אל תוך התלמידים במדינת ישראל ובפרט בירושלים

עמית הלוי:       דיברנו על זה, שרית, אמרת בפעם הקודמת שיש כוונה למשרד החינוך למנוע, לפחות בתחום החינוך, שיש לו השפעה הרסנית, את העובדה שבוגרי המערכת הפלסטינית יהיו זכאים או יקבלו רישיון או יאפשרו להם לעסוק בהוראה בתוך מדינת ישראל

עמית הלוי:  אז אני אשמח לשמוע קודם כל מה קורה עם זה, האם התקדמתם עם זה, מה לוח הזמנים, מי עובד על זה ואיך זה מתקדם, ואחר כך להעלות כאן את ההצעות שלי ונעשה סבב התייחסויות להצעה הספציפית הזאת

שרית חאיק שפיגלשטיין: בדיון הקודם משרד החינוך הציג מתווה שבכוונתו לקדם, מתווה שמקובל על שר החינוך, ובמתווה הזה יש שני מסלולים, המסלול האחד הוא תיקון של כללי הגף להערכת תארים מחו"ל והמסלול השני, שצריך לעשות בד בבד עם המסלול הראשון, הוא לפעול להגדיל ולהרחיב את המסגרות שבתחומי מדינת ישראל שבהם יינתן מענה אקדמי בתחומי החינוך לאוכלוסייה הערבית

שרית חאיק שפיגלשטיין:       אני אתחיל עם המסלול הראשון

שרית חאיק שפיגלשטיין:  אנחנו הכנו טיוטה של תיקון כללי הגף להערכת תארים והטיוטה הזו הועברה לכלל השותפים הרלוונטיים

שרית חאיק שפיגלשטיין:  כשאני מדברת על השותפים הרלוונטיים אני מדברת על נציבות שירות המדינה, הממונה על השכר באוצר ומשרד המשפטים

שרית חאיק שפיגלשטיין:  כיוון שלצורך ההחלטה של משרד החינוך נדרשת בחינה עובדתית האם קיימת הסתה כנגד מדינת ישראל, אז גם פנינו לגורמים במדינת ישראל שאמונים על איסוף וקבלה של מידע כזה, כי מידע כזה לא קיים במשרד החינוך, לא נאסף על ידי משרד החינוך, הוא צריך להימסר למשרד החינוך

שרית חאיק שפיגלשטיין:  בכל מה שנוגע לתיקון של כללי הגף להערכת תארים אנחנו עומדים כרגע בשיח מול הגורמים האלה שציינתי

נירה לאמעי רכלבסקי: מי הגורם שאוסף את הנתונים האלה, שרית?      

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו בודקים, אנחנו לא יודעים האם זה השב"כ, האם זה המל"ל

שרית חאיק שפיגלשטיין:  לנו אין את המידע הזה, אנחנו נצטרך לקבל אותו

נירה לאמעי רכלבסקי: נגיד אגף ביטחון לדורותיו שלכם לא עסק בשאלה הזאת?      

שרית חאיק שפיגלשטיין: אין לנו - - -     

עמית הלוי: אני לא חושב שיש צורך בזה, עוד מעט אני אתייחס, לכן הטיוטה שלי לא נוגעת לגף להכרת תארים, אני לא חושב ששם זה נוגע, אבל אם זה נוגע לשם, זה לא חייב להגיע משם

עמית הלוי:  אם פניתם לנש"מ, למשפטים, לממונה על השכר, כנראה שלא תקבלו תשובה בהתאם, צריך לפנות, כמו שאמרת, למל"ל, ספציפית הוא ריכז עבודה בנושא הזה

עמית הלוי:  אני מציע שתקראו את הסיכום של העבודה שלו על זה, על המשמעות הביטחונית של השתתפות בלימודים ברש"פ

עמית הלוי:  זה לאו דווקא סיכון ביטחוני ישיר, לפעמים יש לזה גם השלכות ביטחוניות כלליות וארוכות טווח, כמו שתיארה כאן ורד

עמית הלוי:  היא כאן, אני מניח שהיא תתייחס עוד מעט

הדיל יונס: אני רק אציין שפנינו, אנחנו כמשרד המשפטים, לקבל את ההתייחסות של כל הגורמים הרלוונטיים למל"ל וקיבלתי הודעה שהם מגבשים את העמדה וההתייחסות שלהם בעניין

עמית הלוי: לגבי מה? מה הייתה הבקשה?      

הדיל יונס: הצגנו את הסוגיה וביקשנו את ההתייחסות להשלכות –      

עמית הלוי: של לימודים באוניברסיטאות פלסטיניות?      

הדיל יונס: כן, ואם יש להם מידע

עמית הלוי: אוקיי

עמית הלוי:  רק כדי לוודא, לפעמים דברים נופלים בין הכיסאות

עמית הלוי:  ורד איתנו בזום?      

ורד פולק: כן, אני איתכם

עמית הלוי: שלום, ורד

עמית הלוי:  רק לוודא, זה גם תפקיד של הכנסת לעזור לממשלה, את קיבלת את הבקשה של - - -     

ורד פולק: לנו אין נתונים

עמית הלוי: לא, אתם גוף מתכלל, המועצה לביטחון לאומי, גם בוועדות אחרות כאן

עמית הלוי:  קודם כל האם קיבלת את הבקשה של משרד המשפטים להציג נתונים לגבי המתרחש באוניברסיטאות הפלסטיניות?      

ורד פולק: אני באופן אישי לא מכירה כזאת פנייה

עמית הלוי: הדיל, למי פניתם?      

ורד פולק: אני יודעת שהבקשה הועברה ליחידה המקצועית לבדוק את הבקשה שלנו

עמית הלוי: מה זה היחידה המקצועית?      

ורד פולק: במל"ל

עמית הלוי: לראש המל"ל פניתם?      

הדיל יונס: לא, פניתי ללשכה המשפטית

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו פנינו ליועץ המשפטי של המל"ל

עמית הלוי: אוקיי, אני אשמח, ורד, שתפני, אם אפשר גם במהלך הדיון, לוודא קודם כל שהלשכה המשפטית של המל"ל קיבלה

עמית הלוי:  אני מניח שללשכה המשפטית אין מה לתרום, זה בטח אצלכם, מי שריכז את התחום הזה

ורד פולק: מי שמרכז את התחום הזה זה האגף למדיניות פנים

ורד פולק:  הפנייה אלינו נעשית תמיד דרך לשכת ראש המל"ל

ורד פולק:  צריך להגיש בקשה רשמית ללשכת ראש המל"ל והלשכה מפנה לאגף הרלוונטי

ורד פולק:  בעיקרון אנחנו עסקנו לאורך השנים בכל מה שקשור ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה, גם באיו"ש וגם ברחבי העולם הערבי, וההשפעה שלהם הפוטנציאלית השלילית על, כמו שאמרת, על תחומים רב ממדיים

עמית הלוי: אוקיי

עמית הלוי:  אז קודם, הדיל ושרית, אם זה לא היה יודע, יש נוהל, צריך לפנות דרך לשכת ראש המל"ל

עמית הלוי:  אשמח שתרשמו לעצמכם את זה

שרית חאיק שפיגלשטיין: מבחינת ההתנהלות שלנו אנחנו כיועצים משפטיים פונים ליועצים המשפטיים של הגוף הרלוונטי

נירה לאמעי רכלבסקי: הייעוץ המשפטי צריך לדעת, גם הייעוץ המשפטי של כל גוף עובד עם כל היחידות, יכלו להעביר

שרית חאיק שפיגלשטיין: כמו שמשרד ממשלתי אחר רוצה לפנות למשרד שלנו, אבל העניין חונה אצל היועץ המשפטי, הוא פונה אליי ואני מעבירה לגורמים הרלוונטיים

עמית הלוי: הבנתי

עמית הלוי:  מנשה, תוכל לרשום לעצמך שנוודא שראש המל"ל, אם זה תקוע שם במל"ל, ורד, לתשומת ליבך, אם זה תקוע בין הלשכה - - -     

ורד פולק: בסדר גמור, אנחנו נבדוק

עמית הלוי: שרית, מתעקשים פה על הנוהל שבין יועצים, קולגיאליות של –      

שרית חאיק שפיגלשטיין: לא, זה אמור לפעול בצורה די קלה וחלקה

עמית הלוי: לא, זה לא פעל עד עכשיו, היא לא קיבלה

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו נבדוק את זה

עמית הלוי: ורד, יש לכם קושי להוציא סיכום כזה? זה כבר קיים, למעשה את אומרת ששנים אתם עוקבים אחרי העניין הזה וגם הייתה לכם עמדה שהוצגה פה, גם אפילו על ידך, או באופן כללי

ורד פולק: לא על ידי

ורד פולק:  המסמכים שאני מכירה שאנחנו כתבנו בנושא, הסיווג שלכם הוא סודי או סודי ביותר, יכול להיות שצריך לתכלית הזו להכין נוסח מעוקר יותר, בסיווג, אלא אם כן אלה גורמים שמורשים בדברים האלה

ורד פולק:  לכן כל הדברים האלה עוברים דרך המשפט

עמית הלוי: הבנתי, אז אני מציע ככה, שאנחנו נקיים דיון חסוי, לפחות ברמת סודי, כדי שהדברים האלה יוצגו

עמית הלוי:  למעשה אני ביקשתי את זה כבר פעם קודמת, אולי לא ממך, ורד, אבל שאת הסיכומים האלה, אם הם ברמת סודי, אז נעשה דיון

ורד פולק: זה נכון, כי אני מחליפה מישהו שזה התחום שלו והוא לא יכול היה לעלות לדיון

עמית הלוי: אוקיי

עמית הלוי:  אז נעשה סיכום אחד, שרית, שנכיר את עמדת המל"ל כפי שגובשה, כדי שיהיה לכם המידע, ישיבה שהיא ישיבה חסויה לטובת היכרות עם הנתונים וההשלכות הביטחוניות של לימודים ברשות הפלסטינית

עמית הלוי:       אני חייב לומר לך, שרית, שתכירי, שכיוון שהמערכת לא בודקת את זה, פתאום התפוצץ לה איזה רמי חביבאללה בעין מאהל, או איזה פעילות בבית ספר שם, לפני רמי חביבאללה שהוא מורה שם הרבה שנים ועסק בטרור, לא מחוץ לבית הספר, אלא גם בתוך בית הספר, אני עכשיו עושה איזה תחקיר קטן בעניין, אבל בכל מקרה לפני חצי שנה כבר היה שם פרויקט שלם של מחיקת ישראל מהמפה ודברים מהסוג הזה

עמית הלוי:       אם המערכת לא בודקת היא לא מכירה את זה, זו תשתית שמונחת לשנים ארוכות, מבחינת מניחי התשתית

עמית הלוי:  לראאד סאלח יש סבלנות ולכמאל ח'טיב יש סבלנות, הם מדברים על הסבלנות הזאת, סבלנות זה מושג ערבי מוכר ומבוסס, ולכן הם מניחים תשתיות להמון שנים

עמית הלוי:  הם לא ממהרים, גם אם הם עושים את זה בדרך של דעווה, ואם אנחנו לא נעקוב אחרי זה גם לא נמצא את זה

עמית הלוי:  המערכת לא תמיד עוקבת אחרי זה, אני אומר את זה כי אני עכשיו מכיר את זה עקב ניסיונותיי לחוקק פה את החוק, אבל אנחנו נעשה דיון על הדבר הזה בהקשר הזה

זאב אלקין: אולי זה קשור לחינוך בוודאי הממלכתי במזרח ירושלים?      

עמית הלוי: לא, גילינו שבעשר השנים האחרונות 3,500 מורים שנכנסו למערכת מתוך כ-30,000 מורים חדשים שנכנסו בחינוך הערבי שהם בוגרי האוניברסיטאות, בחברון בעיקר, אבל גם במקומות אחרים

זאב אלקין: אתה מדבר על כל מדינת ישראל?      

עמית הלוי: כל מדינת ישראל, ומתוכם מלמדים במדינת ישראל, בירושלים ובנגב בעיקר, זה האחוז המשמעותי, ואחוז קטן בגליל, ולכן חלקם במערכת

עמית הלוי:  יותר מזה, גם הוזכר כאן, לא על ידי ציפי - - -     

זאב אלקין: זה כולל בטח גם את החינוך הפרטי וגם את המוכר שאינו רשמי?      

עמית הלוי: כן, כולל את כולם

עמית הלוי:  אדרבא, יותר מזה אני אומר לך, התברר גם שיש בוגרי המוסדות הפלסטינים שגם אפילו אינם אזרחי ישראל, אני אומר את זה בלשון כללית, שגם הם מורים במערכת החינוך

זאב אלקין: אינם אזרחי ישראל במזרח ירושלים?      

עמית הלוי: ואינם תושבי ישראל גם

עמית הלוי:  אינם תושבי ישראל ואינם אזרחי ישראל וגם הם מורים במערכת החינוך הממלכתית או המוכש"רת

זאב אלקין: אין איסור על - - -      

עמית הלוי: לא אמרתי שיש איסור, אני רק אומר שלא מדובר רק על אנשים שגרו בנצרת או במקום אחר והלכו ללמוד בחברון, גרו ברהט והלכו ללמוד בחברון, אלא גם תושבי חברון לצורך העניין שהם יכולים ללמד היום בבית ספר במזרח ירושלים

זאב אלקין: זה בהנחה שהם –      

עמית הלוי: מקבלים אישור כניסה

עמית הלוי:  ככה פשוט

זאב אלקין: יומי?     

עמית הלוי: מת"ק לדרגותיו השונות

זאב אלקין: לא, אני מניח שרוב המקרים האלה זה נישואים מעורבים

עמית הלוי: לא, לא, לא

זאב אלקין: לא?      

עמית הלוי: לא, חד משמעי לא

עמית הלוי:  זה אחד הדברים שעלו בבדיקה

עמית הלוי:  זה מאוד הפתיע, אגב, את כל המערכות

נירה לאמעי רכלבסקי: בדיקה של הממ"מ?      

עמית הלוי: לא, בדיקות אחרות שהיו פה

עמית הלוי:  זה מאוד הפתיע את המערכת ומדובר בהיקף לא קטן בכלל, אפרופו, שרית, לתשומת ליבך

עמית הלוי:  כלומר מדובר על מורים שהם לא תושבי ישראל, אלא הם תושבי רש"פ והם מלמדים ב - - -     

נירה לאמעי רכלבסקי: עמית, יש בכתב את התוצאות של הבדיקה הזאת? מכון מחקר עשה את זה?      

עמית הלוי: לא, זה עלה בישיבה חסויה פה, בלי להיכנס למספרים, אבל הממצא הזה עלה פה, שוב אני חוזר עליו, שאנשים שהם - - -     

נירה לאמעי רכלבסקי: זה השב"כ בדק? אני מנסה להבין מי בדק

עמית הלוי: כן, בדיקה של השב"כ

עמית הלוי:  מספרים גדולים

עמית הלוי:  אז מתוך הכמות המסוימת, זה חלק מהכמות המסוימת, אבל פתאום כשגילו את הדבר הזה בכלל, שיש מורים שהם תושבי הרשות הפלסטינית, לא תושבי מזרח ירושלים, כלומר מחזיקים בתעודה פלסטינית, אז מדובר פה על כמות

עמית הלוי:  ואמר פה נציג משרד החינוך - - -     

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה מדבר על מה שעלה בבדיקה?      

עמית הלוי: כן

נירה לאמעי רכלבסקי: זה היה ספור וזה היה - - -      

עמית הלוי: לא, אבל מתוך זה התברר ש - - -      

זאב אלקין: אבל איך יכול להיות? אם הם נכנסים ברמה היום יומית הם צריכים להיות בעלי אישור כניסה

עמית הלוי: כן, יש להם אישור כניסה, משרד החינוך מכיר בזה

זאב אלקין: כניסה לעבודה?      

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה מדבר על מה שעלה בהצעת החוק?      

זאב אלקין: זה לא סוד מדינה

עמית הלוי: לא סוד מדינה, רק המספרים היו פה סוד מדינה

זאב אלקין: הרי אין אישור כניסה בלי שהוא עובר את שב"כ

עמית הלוי: נכון

עמית הלוי:  לא, השב"כ היה מופתע מזה מאוד

זאב אלקין: אבל הוא נתן את האישורים

עמית הלוי: לא, כנראה המינהל האזרחי בנוהל שלו

עמית הלוי:  אתה צודק שיש שם את כל הבדיקות

זאב אלקין: זה עבר את שב"כ, לכן אפשר להיות מופתעים עד מחר

עמית הלוי: לא, אבל כיוון שהשב"כ לא בודק, לא את התשתית האידיאולוגית, הוא בודק דברים מאוד מסוימים, הוא בודק, אתה יודע, זה נקרא חב"ש, חומר ביטחוני שלילי מאוד מסוים, הוא לא בודק חומר ביטחוני שלילי שיכול להיות שלילי מאוד מבחינת הכיתה

נירה לאמעי רכלבסקי: אסור לדבר על המספרים

עמית הלוי: לא דיברתי על המספרים, אבל הוא לא בודק את זה

עמית הלוי:  גם רף שהוא רף יותר נמוך, אבל הוא מאוד דרמטי למערכת החינוך, כלומר אתה לא היית מכניס אותו לאף בית ספר בישראל, אבל השב"כ אומר: תראה, הוא לא זרק אבנים, עדיין

עמית הלוי:  כן, הוא תמך במסגד

נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא זוכרת שנכנסנו לחיווי של מה היה שם, זה היה רק העובדה שאין להם תעודת זהות ישראלית

עמית הלוי: לא, אני אומר שהחיווי זה עוד עניין

עמית הלוי:  היה עניין אחד מה בכמות הזאת של האנשים, מה הם עשו, למה הם עלו בחיווי

נירה לאמעי רכלבסקי: כן, אבל נאמר לנו שאין שום מהות לחיווי הזה חוץ מזה שיש חיווי ושזה יכול להיות הרבה דברים

עמית הלוי: בסדר, אז הוא אחרי זה פירט לי מה החיוויים

עמית הלוי:  בכל אופן זה חיוויים שליליים לדרגותיהם השונות, זה לא חיווי - - -      

נירה לאמעי רכלבסקי: אני ישבתי בישיבה הזאת

עמית הלוי: כן, אני אומר, החיוויים שנבדקו הם חיוויים שליליים, הם לא חיוויים של מי חילק פרחים לאשתו

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מצטערת, אני לא רוצה להיכנס לפרטים, אבל הסבירו לנו שחיווי, אי אפשר לקרוא לו – הרי זה כל הרעיון, שהחיווי שהם בדקו הוא לא משהו שהם יכולים לקרוא לו שלילי, הוא חיווי וזה עובר כל מיני דברים, אבל הוא חיווי והוא לא יכול להעיד על מהות, וזאת הבעיה שלהם בלעשות את הבדיקה הזאת כלאחר יד כי יש עוד תת בדיקות שצריך לעשות וחיוויים

עמית הלוי: נכון, ואני אומר לך, כבר מהחיווי עצמו, אמר פה נציג השב"כ – קודם כל כל החיוויים הם חיוויים שליליים, הם לא חיוויים חיוביים

עמית הלוי:  לא שאלו בחיווי, כשהשב"כ בדק הוא לא שאל מי מחלק סוכריות בלידה, הוא שאל מי מחלק סוכריות בזמן פיגוע והוא שאל מי משתתף בהפרת סדר ויש רשימה ארוכה של חיוויים, אני דווקא מכיר אותה

נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא הבנתי את זה

עמית הלוי: כן, חד משמעית

עמית הלוי:  תבדקי אחרי הישיבה, נירה, הם כולם חיוויים שליליים, אלא מה? יש בהם דרגות, האם הבן אדם הוא קרוב משפחה של חמאס, זה יכול להיות חיווי ריק מתוכן, כמו שאת אומרת, אם זה כוונתך, זה שהוא אח של חמאסניק זה לא אומר שהוא חמאס

עמית הלוי:  לא יומתו אבות על בנים ולא בנים על אבות

נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא אכנס לזה, אבל אני מבינה שהחיוויים של השב"כ הם רבים ומגוונים והם גם תולדות תולדות וגדרות ועוד כל מיני

עמית הלוי: הכול בסדר, אבל הם כולם בתחום השלילי, הם לא בתחום החיובי

עמית הלוי:  יכול להיות שהם בתחום ניטרלי שמרמז על שלילי, אבל הם כולם בתחום השלילי

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מציעה שאולי נעשה עוד דיון - - -      

עמית הלוי: אן בעיה

עמית הלוי:  אני אומר יותר מזה, תבדקי את זה, אלו שהתברר שהם מתוך הרשימה הזאת – אגב זו הייתה הפתעה, זה אני אומר כי ראיתי את זה בעיניים, זו הייתה הפתעה גמורה מטעם שירות הביטחון

עמית הלוי:  הם לא הכירו את הדבר הזה, למרות שאולי רשמית במערכת, אולי בזרוע אחרת, במינהל האזרחי - - -      

זאב אלקין: הם כולם עברו –      

עמית הלוי: לא, בזרוע אחרת

עמית הלוי:  אתה מכיר את המדינה

עמית הלוי:  אני צריך לספר לך? בסדר, אז בזרוע אחת נציג השב"כ במינהל האזרחי נתן להם אישורי עבודה, אבל המערכת לא הכירה את ה - - -      

זאב אלקין: גם כשהוא נתן להם אישורי עבודה מן הסתם הוא ידע באיזה תחום הם יעבדו

נירה לאמעי רכלבסקי: לא, גם משרד החינוך הסביר שיש מקומות ליד הגדר, שהם נמצאים בבתי ספר מסוימים ליד הגדר

נירה לאמעי רכלבסקי:  זה מה שלירון אמר

עמית הלוי: לא, הוא אמר שהם עוברים את הגדר ושהם הסתפקו באישורי עבודה, הוא אפילו: הסתפקנו באישורי עבודה - - -     

זאב אלקין: לא, ברשות למשל - - -      

עמית הלוי: לא כפר עקב

נירה לאמעי רכלבסקי: לא, הוא אמר שזה במקומות מסוימים

זאב אלקין: אם זה קורה במ"פ שועפט ובכפר עקב, אז יש בזה היגיון

עמית הלוי: כן, זה משהו אחר

זאב אלקין: כי לפעמים יותר קל לרשות הפלסטינית להגיע ישר מתוך מזרח ירושלים

עמית הלוי: הבנתי

עמית הלוי:  לא מוגבל

עמית הלוי:  ברור לגמרי, אבל לא מוגבל כי - - -     

זאב אלקין: כאילו יש - - -      

עמית הלוי: כן, הם תיארו דווקא את המעבר של המחסום פה, לא מוגבל, אבל אפשר לקבל את המידע הזה

עמית הלוי:  אני חושב שהמידע הזה לא מוגבל ואת יכולה לבקש אותו, נירה, ואני אשמח לבקש אותו

עמית הלוי:  בכל מקרה המספרים הם יותר גדולים מהמספרים שבתוך הקבוצה שהיה לה חיווי שלילי

עמית הלוי:  המספרים, כמו שהוא אמר לי, הם הרבה יותר גדולים מאשר המספר הזה

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי באמת נעשה פה דיון ש - - -      

עמית הלוי: אבל, שרית, אני רוצה לחזור אלייך, ברשותך, למה מבחינתך זה קשור - - -      

זאב אלקין: אפשר להעיר הערה מתודולוגית? כי זה כבר דיון שני שאנחנו בעניין הזה או אולי יותר

עמית הלוי: כן, נכון

עמית הלוי:  בעניין הזה ספציפית שני

זאב אלקין: בסוף זה גם שאלה של אלטרנטיבות, לכן הסוגיה המשמעותית פה בעיניי

זאב אלקין:  אני מציע לך לתקוף את זה מכיוון הפוך, מכיוון חיובי, לא מכיוון שלילי, מהמנגנון של להוציא עוד מורה ממערכת כי הוא ככה וככה, זה חשוב, אבל בסוף לא תשנה אותה בצורה כזאת

זאב אלקין:  השאלה היא מה המערכות להכשרת מורים לחינוך הערבי בירושלים, איפה זה נעשה, איך אפשר להגדיל מערכות נניח שיגרמו לאנשים לעשות את זה כאן ולא לנסוע לא לג'נין ולא לחברון

עמית הלוי: החלק השני

זאב אלקין: בדיוק, מאיפה להביא מורים

זאב אלקין:  כי הפרקטיקה כרגע היא פחות או יותר כל מה שלא משם זה גליל, זה המקור, זה אלה שבאו ללמוד פה, לצורך העניין באוניברסיטה העברית או משהו אחר, אבל זה לא יכול להיות הבסיס הקבוע, כי בסוף השאלה היא איך לוקחים מציבור המזרח ירושלמים ומכשירים מורים לתוך מערכת שיהיו מוכנים ומסוגלים ללמד, למשל במסגרת תוכנית ישראלית שיש לה כרגע ביקוש גדול

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שיש מורים ערבים בצפון שאין להם תעסוקה

עמית הלוי: אלפים לכאורה, לפי מה שנאמר

זאב אלקין: אבל אנשים לא ישנו מקום מגורים מהגליל לפה בגלל תעסוקה כמורה

זאב אלקין:  זה לא הייטק, זה לא רילוקיישן

זאב אלקין:  מי שנמצאים פה ומלמדים זה בדרך כלל כאלה שהגיעו ללמוד פה באוניברסיטה העברית, למשל, ואז הם נשארים פה כי הם מלמדים כבר במקביל וכו'

זאב אלקין:  יש כל מיני תופעות

זאב אלקין:  יש שכונות ערביות בירושלים שהם כבר 50% גליליות, למשל

זאב אלקין:  אבל זה משהו אחר, בסוף העיר הערבית הכי גדולה במדינת ישראל זה ירושלים והיא צריכה לספק - - -      

עמית הלוי: לא העיר הערבית

זאב אלקין: לא, אני אומר בכמות

עמית הלוי: העיר לא הייתה ערבית ולא תהיה ערבית

זאב אלקין: לא, בכמות של האנשים, כמות האוכלוסייה הערבית בירושלים היא יותר גדולה, נדמה לי, פי חמישה מנצרת שהיא העיר הערבית הכי גדולה במדינת ישראל

זאב אלקין:  זאת אומרת שיש פה אוכלוסייה ענקית שאחת מהבעיות שלה שכולם מתייחסים אליה מלמעלה והשאלה איך אתה מצמיח מורים מתוך האוכלוסייה הזאת שגדלו פה ויישארו פה ומצמיח מורים שהם כן מסוגלים ללמד במסגרת התוכנית הישראלית כדי שהתלמידים שלהם אחר כך יעברו בגרויות ויוכלו להיקלט במסגרות ההשכלה הגבוהה

זאב אלקין:      איפה אתה עושה את זה? אולי תשאל את השאלה הזאת

זאב אלקין:  יש בכלל מסגרות לזה? מה קורה עם התוכניות להשכלה גבוהה של ערביי מזרח ירושלים שהן מוקפאות כבר כמה חודשים טובים ולא מתקדמות? ואחר כך תשאל את עצמך למה אין לך מורים אחרים ולמה אתה מביא מורים שלמדו בחברון

עמית הלוי: אנחנו מחלקים את זה לשניים

עמית הלוי:  אלו שני הנושאים, חבר הכנסת אלקין, זה הנושא השני

עמית הלוי:  ברשותך אני הולך עוד צעד אחורה כדי להבין קודם כל את הסור מרע, אבל אני מסכים שאנחנו צריכים לבחון את הדברים האלה וזה גם עלה ובשני הדברים האלה אנחנו עוסקים

עמית הלוי:       בחלק הראשון אני רוצה להבין למה זה קשור לציפי ולאגף להכשרת מורים, כי פעם שעברה מה שדיברנו, גם דיברתי איתך, אני חושב, על כך שהחסם שאנחנו מעוניינים לעשות הוא לא בשאלה תארים/לא תארים, למרות שהרש"פ היא לא מדינה כידוע, והיא גם לא הייתה רשות כשנחתמה אמנת ליסבון וכשאנחנו חתמנו ובכל זאת אמרנו שאנחנו שמים בצד את אמנת ליסבון, הייתה פה הערה גם של נציג מל"ג בשם ראשי ור"ה, שאם אנחנו נעשה את זה יש לזה גם אולי השלכות שליליות כלפי היחס לבוגרי תארים ישראליים,

עמית הלוי:      אני לא בטוח בזה, אבל יכול להיות, ולכן אמרנו נעזוב שנייה את האגף להכשרת מורים, נאמר את הדבר הבא, ופה אני מבקש שתתייחסי, כי זה העיקרון הראשון כאן בחוק שאומר, משרד החינוך היום, גם לפני שיש חוק רישיון יש בסוף התייחסות בחוזרי מנכ"ל ובתקנות וגם בחוק וכו', משרד החינוך, המנכ"ל נותן אישור העסקה בפועל, בין אם זה בממלכתי ובין אם זה במוכש"ר לאדם ללמד בבתי ספר, לא ייתן משרד החינוך לאדם את רישיון ההוראה, ללא קשר מוכר או לא מוכר

עמית הלוי:      ציפי אומרת שהיא לענייני השכר וממונה על השכר, תעזבי בצד את הממונה על השכר, פשוט לומר שמשרד החינוך, מנכ"ל משרד החינוך, לאנשים שהם בוגרי התארים הללו, אין להם רישיון הוראה

עמית הלוי:  נוכח העובדה שהחינוך שלהם בוודאי לא היה חינוך שמותאם, לא ציפי, מי שהייתה פה בפעם הקודמת, אני לא זוכר את שמה, שיש מרכיבים, אנחנו מדברים פה על המרכיבים הבסיסיים בחינוך, על הנאמנות למדינה וזה, היא דיברה אפילו על היכרות, התמצאות במרחב וחוסן חברתי ודברים מהסוג הזה, בקיצור זאת השאלה מה עמדת המשרד לפני הבדיקה העובדתית

עמית הלוי:  התארים בחברון ובג'נין, חלקם גלויים גם ברשת, שרית, הם לא כולם מוסתרים, ולכן מי שעבר את התהליך הזה משרד החינוך לא צריך לתת לו להיות מורה

עמית הלוי:  זה לא צריך להיכנס בשאלת אגף תארים, זה לא צריך להגיע לממונה על השכר

עמית הלוי:  מה עמדתכם בהקשר הזה?      

צבי ויינברג: זה כמובן שתי סוגיות נפרדות

צבי ויינברג:  זאת אומרת השאלה איפה המסננת תהיה, האם היא תהיה בהערכת תארים, ואז זה כן סוגיה שקשורה לממונה על השכר ולנציבות שירות המדינה, או שהיא תהיה בנושא של כניסה להוראה, שזה כבר סוגיה שחונה אצל אנשים אחרים במשרד

עמית הלוי: אני מציע שהיא לא תחנה, הצעתי, זה סיכום הדיון הקודם מבחינתי, אחרי ההערות שעלו כאן, בשביל זה הגעתי לכאן היום, לומר שאנחנו שמים בצד את הערכת התארים, לא שאני חושב שיש תואר או הדר בכל המובנים של המונח תואר למי שלמד באוניברסיטה בחברון או בג'נין, אבל אני שם את זה בצד נוכח הדברים שהעלית, ציפי, ואני מדבר רק על כך שמשרד החינוך לא ינפיק רישיון הוראה או לא יתיר לעסוק בהוראה, בין אם זה בחינוך הממלכתי ובין אם זה דרך חוק הפיקוח, למי שהוא את התארים שלו למד באוניברסיטאות שבמהותן, בוודאי במקצועות הללו, אבל באופן כללי, לא רק לא משתפים פעולה עם האקדמיה הישראלית או דברים מהסוג הזה, אלא מחנכים ל - - -     

זאב אלקין: מה תעשה עם ירדן?      

עמית הלוי: באופן כללי זה נכון גם לאוניברסיטאות ירדן

עמית הלוי:  קודם כל אתה צודק, למשל לדוגמה באיחוד משפחות, אני מזכיר לך שחוק האזרחות והכניסה לישראל מתייחס לאלה שבאים מהרשות הפלסטינית וגם אלו שבאים מירדן, לבנון וכו', מדינות אויב מסוימות שהוגדרו שם - - -      

זאב אלקין: ירדן לא מוגדרת כמדינת אויב

עמית הלוי: לא אמרתי, בוודאי שלא, רק אני אומר שאפשר להכניס עוד מדינות

עמית הלוי:  כתבתי פה רשות פלסטינית, זו רק טיוטה, אבל אני מסכים איתך שגם מוסדות אחרים, אני רק חושב שכדאי להתחיל בדבר הכי מובהק

עמית הלוי:  אגב הבחור הזה שטיווח את אלביט, אדון חביבאללה, והקים חוליית טרור ועצרו אותו רגע לפני הפיגועים, הוא למד את התואר הראשון והשני שלו בירדן ומה שקורה באוניברסיטאות בירדן, זה לגמרי, גם בירדן וגם אל-אזהר, גם במצרים, אלה מקומות שהם המוסדות האקדמיים אולי מוקדי האנטישמיות הכי גדולים בעולם

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם החזקה הזאת לא ניתנת לסתירה כי הבדיקה צריכה להיות פוזיטיבית ולהראות האם המורים האלה, כמו שהמל"ל אולי בודק, שלמדו שם, חוץ מבאמת הקיצוניים שאתה מזכיר, האם יש תופעה כזאת שהמורים האלה, יש לגביהם תלונות או - - -     

עמית הלוי: לא, זה לא עניין פרסונלי, נירה

עמית הלוי:  אנחנו שואלים מה ההכשרה של מורה במדינת ישראל צריכה להיות, זאת האמירה הנורמטיבית, כאן זה עניין של חוק, לא עניין של ממשלה

זאב אלקין: אתה לא יכול להפלות מדינות מסוימות

עמית הלוי: לא מדינות, יש פה רשות, היחידה אגב, שבה יש שני חוקים אנטישמיים מובהקים, לדוגמה, כחוק

זאב אלקין: אני לא חסיד של הרשות הפלסטינית, כמו שאתה יודע, חבל לבזבז את הזמן לשכנע אותי על הבעיות של הרשות הפלסטינית, זה ברור, אבל למשל רופא שלמד באוניברסיטה ברשות הפלסטינית אתה מכניס לעבודה בבית חולים

עמית הלוי: נכון

זאב אלקין: כנ"ל רוקח, כנ"ל אח, אחות ועוד ועוד ועוד

זאב אלקין:  ואז ישאלו אותך במה המורה למתמטיקה שונה מהדבר הזה

עמית הלוי: התשובה היא די ברורה בעיניי וזה עולה כאן כל הזמן וזה הבסיס להרבה מאוד חקיקה

זאב אלקין: והשאלה השנייה שתישאל זה בהשוואה לירדן, ששם להעביר כזאת החלטה זה גם אירוע מדיני

זאב אלקין:  נראה לי שמדינת ישראל לא תרצה להיות במקום הזה

עמית הלוי: יפה

עמית הלוי:  משתי הסיבות האלה

עמית הלוי:  קודם כל מורים, בניגוד לרוקחים, ולא שרוקח לא יכול לרקוח מרקחה מהסוג שהוא רוצה, אבל למורה יש עמדה של השפעה על התלמיד לכן בחוק המוכש"ר, אדם שיש לו השפעה מזיקה, חוק לא מהיום, לא מאתמול, מנכ"ל משרד החינוך או מי מטעמו רשאי לשלול את העסקתו רק על עצם העובדה שיש לו השפעה מזיקה

עמית הלוי:  העיקרון הוא השפעה מזיקה והאמירה כאן היא שמי שלמד – אני רק הסברתי למה הבחנה בין מורה לבין רוקח

עמית הלוי:  מורה, ההשפעה שלו מבחינת כמות היא השפעה רבה יותר, ההשפעה שלו מבחינת איכות, על התוכן, על התובנות, על הרעיונות, והשפעה שלו על חסרי ישע

זאב אלקין: מורה למתמטיקה?     

עמית הלוי: גם מורה למתמטיקה כשהוא נכנס לכיתה, גם מניסיון אישי אני יכול לומר, הוא דמות חינוכית, יש לו השפעה

עמית הלוי:  היה פה ויכוח על השרת או על אב הבית, לפעמים לאדם גם בתפקיד לא פורמלי בתוך המרחב החינוכי יש השפעה

עמית הלוי:  בסדר, אז אפשר ללכת יותר ויותר, אבל מורה הוא דמות חינוכית

עמית הלוי:  אגב לכן גם בהשפעה מזיקה, אפרופו, חבר הכנסת אלקין, גם אדם שעשה דברים מחוץ למערכת החינוך, בכלל לא בבית הספר, מעיפים אותו, כי אומרים שהדמות שלו החינוכית, והיו דברים מעולם, לא רלוונטית להיות מורה

עמית הלוי:       לכן אני לא אומר שזה לא נכון לגבי רוקח ואני לא אומר שזה לא נכון לגבי מי שלמד בירדן, הנה, יש לנו דוגמה רק מהשבועות האחרונים, אבל אני מסכים איתך ששם יש עניין מדיני - - -      

זאב אלקין: אני יכול להביא לך דוגמה של מישהו שלמד בבית ספר ממלכתי ישראלי במגזר הערבי ועשה פיגועים

עמית הלוי: לא, אין בעיה, אני התכוונתי לומר שהתוכניות בירדן הן לא פחות אנטישמיות ולא פחות אנטי ישראליות מאשר מה שקורה באוניברסיטה בחברון או בג'נין, אני רק אומר, מסיבות מדיניות ובהקשר הזה מסיבות של עוצמת ההשפעה, למורה, הפוטנציאל שלו לטפח חממה של רוצחים היא הרבה יותר גדולה מאשר רוקח

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל זה בהנחה שהוא הושפע מזה

עמית הלוי: זה הסילבוס שלו

נירה לאמעי רכלבסקי: זה בהנחה שאומרים שהולכים ללמוד שם אנשים בגירים עם איזה גולגולת דקה כלשהי להיות מושפעים מההסתה לטרור שיש שם? איך אנחנו יכולים להגיד את זה?      

עמית הלוי: זו תוכנית הלימודים

עמית הלוי:  הסילבוס אומר שאין מדינת ישראל במפות

עמית הלוי:  אין מורה לגיאוגרפיה שלומד בחברון ויוצא משם עם הבנה שיש במפה שלו גם - - -      

זאב אלקין: אני למדתי בתוכנית לימודים ובבית ספר ששם לימדו שציונות זה גזענות ומדינת ישראל היא מדינה נוראית

עמית הלוי: יפה, אבל לך הייתה הזכות להשלים, עשית השלמות בסתר

עמית הלוי:  בחברון אין את ההשלמות האלה

נירה לאמעי רכלבסקי: במחילה, יכול להיות שאפילו בחינוך החרדי הפרטי לומדים חלקית דברים כאלה

עמית הלוי: בסדר גמור

עמית הלוי:  זה שיש הרבה מה לתקן, הנה אנחנו מתחילים, עושים צעד קטן לתיקון של חסימת הפרצה הזאת, אבל באופן עקרוני מנכ"ל משרד החינוך ומשרד החינוך, ולכן אני אשמח שתתייחסי לזה, אנחנו הולכים פה למסלול אחר, לא למסלול של אגף להכשרת מורים, אנחנו פוטרים את ציפי מהישיבות בהמשך, זמן לעסוק בדברים אחרים, אני מדבר רק על זה, וצודק חבר הכנסת אלקין שהיה ראוי, או לפחות אני גוזר מהשאלה שלך את מה שאני חושב, שראוי לעשות את זה גם לאנשים אחרים, כמו שאמרה פה יפה בן דוד באחד הדיונים, גם לרופאים יש השפעה, כמו שאתה אומר, וגם לרוקחים, למורים יש פשוט השפעה פי כמה

זאב אלקין: לא, אבל צריך לבנות מערכות להכשרת מורים

עמית הלוי: בסדר גמור, זה סעיף 2, אנחנו על זה

עמית הלוי:  יש מה לדבר על זה

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה למה הם הולכים ללמוד שם, זה בטוח פחות נוח

עמית הלוי: קודם כל אני יכול לומר לך, אני לא יודע אם זה מה שגורם להם ללכת, אבל ציטטתי פעם קודמת, אני יכול לצטט שוב, מהפרסומים לפחות בדרום, לשאלתך חבר הכנסת אלקין, בדרום התוכנית הזאת שמתקיימת בשישי-שבת בחברון, שהיא אחת התוכניות שמנפיקות הרבה מאוד מורים, נאמר שם, כדי למשוך את המורים, זו תוכנית שמיועדת למה שהם קוראים ערביי הפנים, ובדף האסטרטגיה של התוכנית כתוב שמטרותיה הן מתן הזדמנות לתושבי פלסטין הכבושה

עמית הלוי:  כל המונחים, הכול רווי דה-לגיטימציה למדינת ישראל

עמית הלוי:  פלסטין הכבושה זה ערביי ישראל, לא הכוונה פלסטין הכבושה יהודה ושומרון, כן?      

זאב אלקין: ברור

עמית הלוי: להעמיק את קשריהם עם אחיהם

זאב אלקין: אתה מדבר על מי שייסד את התוכנית, אלה המטרות שלו?      

עמית הלוי: לא, זה המטרות בדף הרשמי של התוכנית

עמית הלוי:  מופיע בדף

זאב אלקין: השאלה פה היא אחרת, אני חושב שמה שנירה שאלה, למה אנשים הולכים לשם

זאב אלקין:  בדרך כלל התשובה לשאלה הזאת זה עולם האלטרנטיבות

עמית הלוי: זה נושא בפני עצמו

זאב אלקין: שאגב בדרום הן דווקא יותר קיימות, אבל במזרח ירושלים פחות ולכן אני מציע שנתרכז - - -     

עמית הלוי: גם בזה

נירה לאמעי רכלבסקי: זה נראה לי רציונלית משהו הרבה פחות נוח, הרבה פחות רצוי מבחינת הסטודנט עצמו, ללכת עכשיו ולעבור מחסומים כדי ללמוד

נירה לאמעי רכלבסקי:  לא נראה לי שזה משהו שמישהו היה בוחר בו אם הייתה לו אלטרנטיבה

נירה לאמעי רכלבסקי:  זה לא נראה לי כיף גדול ללמוד שם

עמית הלוי: יכול להיות

מוריס הירש: אגב, זה לא נכון

מוריס הירש:  על איזה מחסומים אנחנו מדברים? על כניסה לחברון של ישראלי שנכנס לשם? הדברים האלה לא קיימים

מוריס הירש:  בואו נשים בצד את הסיפורים והנרטיב לבין המציאות

מוריס הירש:  מי שרוצה לצאת מנצרת ולהיכנס לחברון לא צריך לעבור שום מחסום

מוריס הירש:  ביציאה הוא מציג תעודת זהות כחולה ועובר

מוריס הירש:  זה לא מגבלה וזה גם הרבה יותר זול לחיות שם ולקנות שם ולעשות את הקניות שם

זאב אלקין: לא, אבל אנחנו לא מדברים על קניות, לקניות גם האזרחים מאשדוד היהודים מגיעים לשם

עמית הלוי: לא, גורמי משיכה

מוריס הירש: האמירה, חבר הכנסת אלקין, הייתה שאף אחד לא בוחר בהכרח להגיע לשם בשים לב לקשיים שיש שם

מוריס הירש:  זה לא נכון

נירה לאמעי רכלבסקי: זה נראה לי פחות נוח

עמית הלוי: אבל שיקולי הנוחות, נירה, הם לא השיקולים המרכזיים

עמית הלוי:  השיקולים, כמו שציטטתי פה, הם שיקולים אידיאולוגיים, המשיכה היא משיכה אידיאולוגיים

זאב אלקין: עוד פעם, עמית, תפריד בין מי שמממן תוכנית כזאת ומייסד אותה לבין מי שמחליט ללכת עליה

זאב אלקין:  אנחנו ועדת משנה על ירושלים, לא על הדרום

זאב אלקין:  בירושלים תלמיד ירושלמי שרוצה, נאלץ, בוחר באוניברסיטת אלקודס, אתם יודעים איזה סיוט הוא צריך לעבוד? כי הוא לפעמים גר רבע שעה מאוניברסיטת אלקודס, אבל בגלל שיש גדר הוא צריך לחצות חצי עיר, לעבור במחסום בחצי הזה ואחר כך לחצות את זה חזרה לאוניברסיטה ואותה דרך חזרה

זאב אלקין:  למה? כי אוניברסיטת אלקודס ממוקמת מחוץ לגדר והיא משויכת מן הסתם למוסדות בסטטיסטיקה הזאת של רשות פלסטינית, וגם בצדק, גם מבחינת הרוח שיש בה

זאב אלקין:       אבל תשאל את אותו ערבי מזרח ירושלמי מה האלטרנטיבות שלו בירושלים, בין השאר זה להכשיר את עצמו למורה ולדברים אחרים, ואתה תגלה שכמות התוכניות היא מעטה, להתקבל אליהן לא פשוט כי יש רף מסוים שלא תמיד הוא עומד בו משום שהוא לא יודע מספיק עברית, לא יודע פה, לא יודע שם, ומהמעט שהיה עכשיו גם הוקפא הסיוע המיוחד לתוכניות האלה והוא לא עובד, עם כל ההשלכות הרלוונטיות

זאב אלקין:  אז אחר כך תשאל אותו למה הוא הולך לאוניברסיטת אלקודס, כי אתה משגר אותו לשם

עמית הלוי: לא, קודם כל אני לא משגר אותו, אני לא אומר לו לבחור ברע, אני לא אומר לבן אדם שיבחר בדבר רע

זאב אלקין: לא, אבל אתה לא נותן לו אופציות

זאב אלקין:  תן לו אופציה והוא יבחר

עמית הלוי: זו שאלה בפני עצמה, זה לא שתי שאלות שהן תלויות

עמית הלוי:  אדם לא צריך לעשות ולהיות שותף, או מדינת ישראל לא צריכה לאפשר לאנשים רעים, אנשים שעברו חינוך רע, ללמד, במקום לעבור חינוך לציונות במדינת ישראל ולהכיר באמת ובצדק, שזה הבסיס של כל מורה

עמית הלוי:       שרית, התייחסות שלך, ואחר כך ידידיה צוקרמן בזום ונעשה פה סבב מלא

עמית הלוי:  התייחסות שלך לעניין שזאת המגמה ועל זה אנחנו רוצים בהקשר של הסור מרע להעביר את החקיקה במושב הבא שעוסקת בהכשרת מורים בתשתית הזאת, והיא לא מתייחסת לשאלת הכרה בתארים או לא, אלא היא מתייחסת לשאלה שמשרד החינוך פשוט לא יכיר בתארים שכמו שאת יודעת האוריינטציה שלהם היא אנטי ישראלית, המורים שיוצאים משם לא יכולים לחנוך לציונות, לא יכולים

עמית הלוי:       מה שהיה צריך לעשות, כמו שיהודי בצרפת צריך לחנך לצרפתיות, או לנאמנות לצרפת, הם לא יכולים, זה לא החינוך שלהם, זה לא התשתית שהם מקבלים, התשתית זה פלסטין הכבושה, וכמו שהוא מתגאה פה, ראאד סאלח וכמאל ח'טיב, אנחנו מכירים את החבורה הזאת, במה הם עוסקים, מה המקצוע המרכזי שלהם ומה התחביב

עמית הלוי:  המרכזי זה לרצוח יהודים ולהשמיד את ישראל וזה גם התחביב

עמית הלוי:  אז מה עמדתכם באופן עקרוני על הדבר הזה?      

שרית חאיק שפיגלשטיין: אני אתייחס

שרית חאיק שפיגלשטיין:  אדוני מדבר על דרך הפעולה יותר מאשר על מהות, כי להבנתנו דרך הפעולה שנבחרה על ידי שר החינוך ומשרד החינוך היא תיקון כללי הגף שלא מצריך תיקון חקיקה

שרית חאיק שפיגלשטיין:  הגם שהוא מורכב ומצריך התייעצות עם אותם גורמים שציינתי עדיין לא מדובר על תיקון חקיקה

עמית הלוי: תסבירי רק למה את מתכוונת

עמית הלוי:  את אומרת ששר החינוך תומך באי הכרה במוסדות הרשות הפלסטינית כתארים אקדמיים נוכח העובדה שהם לא חלק מאמנת ליסבון

עמית הלוי:  זאת האמירה של שר החינוך? אני לא בטוח בזה בכלל, אגב

שרית חאיק שפיגלשטיין: האמירה של שר החינוך היא אותה אמירה, שאותה ציטטתי גם בדיון הקודם ואני יכולה גם הפעם לצטט אותה, שר החינוך אישר את האמירה הזאת, את המתווה הזה, והוא המתווה שגם הצגתי בדיון הקודם, והוא המתווה שגם אושר במסגרת משרד החינוך –      

עמית הלוי: שמה?      

שרית חאיק שפיגלשטיין: שאומר שיש מקום לבחינה של כללי הגף להערכת תארים אקדמיים מחו"ל בכל הנוגע להכרה בתארים בתחום החינוך שניתנו באוניברסיטאות שבשטחי הרשות הפלסטינאית ובעזה ושבהן מתקיימת הסתה כנגד מדינת ישראל וכנגד יהודים

עמית הלוי: אז המשמעות המעשית היא שאת אומרת שכל בוגרי התארים האקדמיים – אין לי בעיה עם זה, רק אני רוצה לחדד את זה, כי זה בניגוד לעמדת ראשי ור"ה ולכאורה בניגוד למה שנאמר כאן, היו גורמים שונים שהעלו חשש בעניין הזה, אני חושב שזה ראוי מאוד, את אומרת שאתם הולכים, שר החינוך הולך לשנות בהקשר הזה, כלומר ציפי לא תוכל להכיר יותר באנשים שבאים עם תארים, בתחום החינוך אני מדבר, שבאים ללמד עם תארים מהרשות הפלסטינית

עמית הלוי:  זאת המשמעות

שרית חאיק שפיגלשטיין: המשמעות היא שהשר מבקש לקדם את המתווה הזה, המתווה הזה צריך להיבחן עם אותם גורמים שציינתי, הממונה על השכר - - -      

נירה לאמעי רכלבסקי: מבחינת המשפט הבין-לאומי אתם לא צריכים להתייעץ עם הייעוץ המשפטי של משרד החוץ?      

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו כמובן גם ממתינים לעמדה של משרד החוץ

נירה לאמעי רכלבסקי: לא, כי לא הזכרת אותם, יש כאן פן גם של המשפט הבין-לאומי

עמית הלוי: קודם כל ניסיוני מהמילים 'מבקש לקדם', לאו דווקא לגבי השר, אבל באופן עקרוני, זה גוזר לוח זמנים ארוך מדי

שרית חאיק שפיגלשטיין: לעומת חקיקה?      

עמית הלוי: כן, לעומת חקיקה

עמית הלוי:  כלומר לעומת האופציה, כשממשלה תומכת בחקיקה זה יכול לקרות אפילו בשבוע, אבל יכול לקרות גם יותר

עמית הלוי:  הנושא הזה ספציפית, כיוון שהוא נושא מובהק בעיניי, אם שר החינוך תומך בו, כן, זה יכול לקרות מאוד מהר

עמית הלוי:  ואגב, ההצעה שלי יכולה לעבור יותר בקלות גם בחקיקה, היא לא נכנסת לשאלה של אחות מגיעה מצרפת, היא עשתה תואר, כמו שתיארתם כאן, הרי זה לא עוזר לה, כיוון שיש רגולטור, הרגולטור אומר בסדר, לתואר אני לא נכנס, עשית תואר בסיעוד, עשית תואר ברפואה, זה בסדר, אבל את לא יכולה להיות רופאה בישראל, למה? כי צריך רישיון

עמית הלוי:  אותו דבר גם במשרד החינוך, אם תיכנסו בין התואר לרגולציה, לא תבטלו את התואר, זה יהיה הרבה יותר קל, הרבה יותר מהיר

עמית הלוי:       את צודקת שלחקיקה יש גם מגבלות

עמית הלוי:  אגב המגבלה העיקרית בחקיקה זה לא התהליך, אלא העובדה שאחר כך, אחרי שאת עושה את כל המעשה אומרים לך שזה בעצם לא שווה כלום כיוון שלא את מחליטה, אלא מחליטים אחרים איזה חוק תקף, אפילו חוק יסוד

עמית הלוי:  זה מה שקורה בארץ כבר הרבה שנים

עמית הלוי:       אבל אני חושב שזו הדרך הנכונה באופן אמיתי ליצור את ההבחנה ואני אשלח לכם את זה גם בכתב, אנחנו נגיש את זה השבוע ואני מבקש את חוות דעתכם לפעם הבאה על הדבר הזה

עמית הלוי:  זה יותר קל, שרית, יותר נכון, כל הקידום עם גורמים בין-לאומיים וכל זה, אני אומר לך, זה לא יוביל לשום מקום, וגם אני אומר באמת, מעבר לשיקול מדיני כזה או אחר אין שום סיבה להרחיב את היריעה כשאפשר קודם כל לפתור את הבעיה הקונקרטית, את צריכה כמשרד החינוך לדאוג לילדי ישראל ויש פה ילדים במזרח ירושלים שמחונכים לרצחנות בגלל שמשרד החינוך מאפשר היום למורים האלה להיכנס בשערי בתי הספר

עמית הלוי:       אז קודם כל תמנעו את זה

עמית הלוי:  את רוצה אחרי זה לעשות עוד תהליך של לומר באופן עקרוני, הרשות הפלסטינית, התארים שלה, היא אנטישמית, הם לא יכולים להיות בכלל מוכרים? זה עניין נוסף

עמית הלוי:  אני מציע שתיתנו את חוות דעתכם על העניין הזה

עמית הלוי:       ידידיה צוקרמן מארגון ערי ישראל, יו"ר ערי ישראל

עמית הלוי:  התייחסותך בבקשה

עמית הלוי:  אחריו בתיה, רק כדי לחדד את העניין הזה

עמית הלוי:  ידידיה, בבקשה

ידידיה צוקרמן: שלום לכם

ידידיה צוקרמן:  תודה רבה על ההזדמנות

ידידיה צוקרמן:  שמי ידידיה צוקרמן, כמו שאמרת יושב ראש ארגון ערי ישראל שעוסק בביטחון פנים בערים מעורבות וביישובים מאז פרעות תשפ"א, במאי 2021

ידידיה צוקרמן:  אני מורה, מחנך כיתה י"א

ידידיה צוקרמן:  אמנם לא פגשתי את התלמידים כבר 151 ימים, אבל עדיין זה מה שמגדיר אותי, איש חינוך, וככזה אני יודע כמה השקפת העולם שלי והמקורות שמהם אני יונק משפיעים על התלמידים שלי, על החינוך שלהם לתודעה ציונית ולמוטיבציה לשירות משמעותי

ידידיה צוקרמן:  אני מאמין שדברים דומים קורים גם בבתי ספר אחרים, גם כאלה שהצגתם

ידידיה צוקרמן:       אני לא יודע למה הדיון שלכם מתרכז רק במזרח ירושלים, אבל אי אפשר לעצום עיניים ולהתעלם מהמציאות, לצערנו הרב בקרב ערביי ישראל יש אנשים טובים והגונים ויש גם אנשים ציוניים, אבל יש גם לצערנו זרמים שהם אנטי ציוניים ואפילו ארגנו מספר פעמים התקוממות עממית כנגד מדינת ישראל ונחשפים מדי פעם בפעם תאי טרור שחותרים כנגד קיומה של מדינת ישראל

ידידיה צוקרמן:       בדברים האלה צריך לטפל ואחד הטיפולים זה טיפול בצוות החינוכי, וזה בצד הביטחוני, לא דווקא למצוא את החולייה שמארגנת, אלא את האנשים שמפיצים את הרוח הזאת

ידידיה צוקרמן:  אנחנו מאמינים שאחת הנקודות לטפל בזה זה בדרך הזאת, כי בסוף סטודנט שלומד באוניברסיטה פלסטינית, במיוחד בג'נין, לי יצא להתעסק בשכם ב-151 הימים האחרונים, להיכנס לילה לילה ולחטוף מטענים וירי, חלקם אגב אנחנו יודעים שהם סטודנטים בתאי סטודנטים פה של חמאס, וסטודנט ישראלי שלומד באוניברסיטה שהיא מזוהה חמאס ומקבל קורסים, כמו שחבר הכנסת הלוי ציין, שהם קורסים שמחנכים לאנטי ציונות ולתמיכה בהתקוממות הפלסטינית, יגיע עם הרוח הזאת ויפיץ אותה בבתי ספר בישראל

ידידיה צוקרמן:      הקשר הזה הוא מוכח

ידידיה צוקרמן:  אני אתן דוגמה אחת קטנה

ידידיה צוקרמן:  בבדיקה שאנחנו עשינו, 60% מהתיקים של פורעים בפרעות תשפ"א בלוד ורמלה הם אנשים שהם צאצאים לאיחוד משפחות, כלומר שיש להם משפחה ברשות הפלסטינית

ידידיה צוקרמן:  הדבר הזה הוא בוודאי משפיע

ידידיה צוקרמן:  מי שאמא שלו היא מרמאללה, כמו במקרה אחד למשל שראינו, בוודאי שהחינוך שהיא מביאה הביתה משפיע על הילדים שלה, ומורה שלמד בג'נין שהיא עד היום בירת הטרור של צפון השומרון, או בשכם או בחברון, שהיא גם עיר חמאסית, ומגיע אחרי זה עם הרוח הזאת לתלמידים שלו בישראל, תלמידים ערבים ישראלים, אזרחי ישראל, בוודאי שהרוח שהוא מפיץ להם עלולה להיות מסוכנות

ידידיה צוקרמן:  לכן אנחנו, לפחות כמדינה, צריכים להציב את הגבול ולהגיד זה לא יוכר פה

ידידיה צוקרמן:       לגבי, כמו שדיברתם, על כל מיני פתרונות משפטיים כאלה ואחרים, אני חושב שיש אפשרות למצוא את הדרך, אבל קודם כל צריך לזהות את המציאות ולהביע רצון לשמור על מדינת ישראל, על ביטחונה ועל זהותה הציונית, זה נראה לי א'-ב', במיוחד במיוחד אחרי פרוץ המלחמה האחרונה, אחרי אירועי 7 באוקטובר, כשראינו לאן עצימת עיניים יכולה להוביל אותנו

ידידיה צוקרמן:  אנחנו צריכים בעיניים פקוחות לרצות להתמודד עם התופעה הזאת וצריך בשביל זה כל מיני דברים שדורשים יצירתיות ונחישות, ופה אנחנו נשמח מאוד לקבל את העזרה שלכם כמחוקקים בשמירה על ביטחונה של מדינת ישראל וזהותה הציונית

ידידיה צוקרמן:  אז תודה רבה לכם

עמית הלוי: מאה אחוז

עמית הלוי:  תודה, ידידיה

עמית הלוי:  אגב, כדי שאני לא אשכח, שרית, ברשותך, גם התייחסות למרכיב השני שיש פה סוג של הוראת מעבר מבחינה עקרונית בחוק המוצע והיא הוראה שאומרת שאלו שכבר לומדים, למשל אותם 3,500 שלומדים יידרשו לעבור השלמה

עמית הלוי:  לטעמי לא מהסוג שהוזכר פה, באיזה השתלמויות של פסגה או משהו כזה, אלא משהו הרבה יותר מקיף תוך X זמן

עמית הלוי:  כתבתי פה 24 חודשים, אפשר לדון על זה

עמית הלוי:  ומה יש בהשתלמות הזאת, מה דרוש, אפרופו הדברים של ידידיה, מה החומרים או מה התהליך החינוכי הפדגוגי והתוכני שאמור לעבור הכשרה כזאת כדי ללמד בישראל, זה גם צריך להיות חלק ממה שאתם מציעים

עמית הלוי:       היום זה קיים מאוד קטן, מה שזימי הציג כאן בעיריית ירושלים זה השתלמויות מאוד מאוד קטנות שלא מגשרות על הפער בין חינוך לטרור לבין חינוך לציונות, אלה הקטבים שאנחנו מדברים בהם

עמית הלוי:  כל ערבי ישראלי, הדבר הראשון שהוא צריך, כל בן מיעוטים, כל ישראלי בכלל, וכמו שאמרה פה נירה, בצדק, בוודאי גם חרדי, כל אדם שהוא חלק ממדינת ישראל, הנגישות, ההנגשה שלו לצדק, לאמת, לציונות, צריכה להיות יעד ראשון

עמית הלוי:       אני רוצה עוד התייחסות של בתיה הקלמן כדי ליישר קו בהקשר של לאן אנחנו מתקדמים בסעיף הראשון הזה, מהוות"ת

עמית הלוי:  היא נמצאת איתנו? לא נמצאת

עמית הלוי:  אני מניח, לפי ההערות הקודמות, אני אומר את זה לנציגי משרד החינוך, לשרית ולציפי, אני מניח מההערות הקודמות, לא שלה, של מי שהיה פה נציג של הוות"ת, שהם יעדיפו את המסלול שאני מציע מאשר את המסלול של הכרה בתארים, לפחות לפי ההתייחסות שלהם הקודמת

עמית הלוי:       משרד המשפטים, הדיל, אני מבקש לפעם הבאה, אם זה יהיה כבר בתוך החקיקה אז ייתכן שזה יהיה במליאת הוועדה, אבל כדי להקדים תרופה למכה כי רמזה פה שרית שגם הליכי חקיקה לוקחים יותר מכמה ימים, אז שתעשו עבודה על זה מראש

עמית הלוי:  כלומר על הטיוטה הזאת, תזרזו את ההליכים ותיתנו התייחסות

עמית הלוי:  למעשה זו התייחסות שקיימת, כלומר עצם הרגולציה היא לא זרה, לעשות רגולציה אחרי תואר, זה שיש לך תואר זה לא אומר שיש לך רישיון או אפשרות לעסוק במקצוע, אבל את התייחסותכם כדאי לקבל בזמן, לפעמים זה לוקח, בפרט במשרד המשפטים, מהניסיון שלי, יש חוות דעת שאני מחכה לה שנה וחודשיים, לא הסתייע בינתיים, אז - - -      

נירה לאמעי רכלבסקי: עמית, אני אשמח להבין לגבי רישיון הוראה, אני לא מכירה, אבל יש דבר כזה?      

עמית הלוי: יש דבר כזה בחוזר מנכ"ל

עמית הלוי:  שרית הזכירה פעם הקודמת, או מי מנציגי משרד החינוך, הזכירו שהייתה טיוטה של לנסות לעשות חוק רישיון הוראה, להגדיר את זה כרישיון מבחינה רגולטורית וכו', אבל בפועל - - -      

נירה לאמעי רכלבסקי: אני יודעת שיש תעודת הוראה, שזה אתה כן חייב

עמית הלוי: זה משהו אחר

עמית הלוי:  זה חלק מה-B

עמית הלוי: Ed, אחרי התואר ואחרי הסטאז' אתה מקבל תעודת הוראה, אבל בחוזרי מנכ"ל ולפי דעתי גם בתקנות, שרית, תקני אותי אם אני טועה, כלומר גם בחקיקת משנה, זה מוזכר

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא מוזכר

נירה לאמעי רכלבסקי:  אני ראיתי את הפרוטוקול של הישיבה הקודמת

עמית הלוי: לא, זה מוזכר

עמית הלוי:  המושג מוזכר

עמית הלוי:  רישיון הוראה ועיסוק בהוראה, שניהם מוזכרים, אני ראיתי גם בכמה חוזרי מנכ"ל שהמושגים האלה מוזכרים כמושגים על אף שהם לא בחקיקה, אבל היתר לעסוק בהוראה ורישיון הוראה מופיעים בחוזרי מנכ"ל

נירה לאמעי רכלבסקי: היתר לעסוק בהוראה, אני יכולה להבין שזה קשור לתעודה

עמית הלוי: לא, לא קשור לתעודה רק, קשור לעצם האישור

עמית הלוי:  כל אדם שנכנס למערכת החינוך חייב אישור ממנכ"ל משרד החינוך

שרית חאיק שפיגלשטיין: זה אישור העסקה

עמית הלוי: אישור העסקה כמורה, חייב, על פי חוק

נירה לאמעי רכלבסקי: ומי שמועסק על ידי המדינה צריך להראות עוד משהו?      

עמית הלוי: בחוק כתוב שהמנכ"ל צריך לתת אישור העסקה, בחוזר מנכ"ל מופיע מה התנאים שמנכ"ל ייתן אישור העסקה

שרית חאיק שפיגלשטיין: לילי רוסו ממשרד החינוך נמצאת בזום והיא תוכל להסביר את הנקודה הזאת של רישיון הוראה

עמית הלוי: לילי, בבקשה

טל רוסו: אני אתייחס למספר דברים שנאמרו במהלך הפגישה

טל רוסו:  קודם כל ההבחנה בין רישיון בעיסוק בהוראה לבין רישוי

טל רוסו:  כל מי שיש לו תעודת הוראה, תעודת ההוראה היא תעודת הוראה במעמד אקדמי שנצמדת לתואר שאותו סטודנט למד

טל רוסו:  לאחר קבלת תעודת ההוראה הסטודנט או הבוגר עובר תהליך של סטאז', התמחות, כניסה להוראה, ורק אחרי שהוא עבד שליש משרה ועבר גם התמחות ולווה על ידי חונך וקיבל איזה שהיא הערכה הוא יכול לקבל רישיון עיסוק בהוראה

טל רוסו:  רישיון עיסוק בהוראה מבוסס על כל מיני הנחיות וכללים שגיבשנו במשרד החינוך והם מופיעים בחוזר מנכ"ל

עמית הלוי: מי נותן רישיון עיסוק בהוראה?      

טל רוסו: רישיון עיסוק בהוראה ניתן על ידי האגף לכוח אדם בהוראה בשיתוף עם אגף הכניסה להוראה, אגף הסטאז' וההתמחות שנמצא אצלנו באגף בכיר הכשרה וכניסה להוראה, כי זה אותו שלב של סטאז' שבוגר ההוראה עובר

טל רוסו:  אין אצלנו, וזה מה שהוזכר בפגישה הקודמת, אין מבחני רישוי

טל רוסו:  זאת אומרת כדי לקבל רישיון עיסוק בהוראה זה לא רישיון הוראה, זה רישיון לעיסוק בהוראה, הוא צריך לעמוד בשלושה תנאים, אבל לא במבחן רישוי

טל רוסו:  זה לגבי שאלת הרישוי

נירה לאמעי רכלבסקי: ואת זה כולם מקבלים? לא משנה איפה הם הולכים לעבוד

טל רוסו: לא כולם, כל מי שסיים תעודת הוראה - - -     

נירה לאמעי רכלבסקי: לא, ודאי, אני מתכוונת לכל מי שרוצה לעסוק בהוראה בישראל

טל רוסו: כל מי שסיים תעודת הוראה ועבד במוסדות החינוך בישראל ועבר תהליך של התמחות, עם כל התנאים הנדרשים להתמחות

טל רוסו:       עכשיו אני אתייחס לנושא של הרחבת האפשרויות וללימודים אקדמיים ותעודת הוראה בארץ

טל רוסו:  בנינו איזה שהיא - - -     

עמית הלוי: לילי, לפני שאת עוברת למרכיב השני, כי אנחנו לא נספיק בדיון הזה, אני אשמח שתתייחסי אליו, זה מאוד חשוב, אבל שיהיה לנו כבר לפנינו לקראת דיון נוסף שנעשה בהקשר של האלטרנטיבות

עמית הלוי:  בהקשר הראשון, האם יש עוד מקרים שאתם אומרים בהנחיות ובכללים שלכם, שאתם אומרים שלאדם הייתה תעודה, עבד במוסדות חינוך בישראל, עבר התמחות עם התנאים, אבל אגף כוח אדם החליט לא לתת לו את מה שהגדרת רישיון עיסוק בהוראה? האם היו מקרים כאלה?      

טל רוסו: המקרים האלה זה במידה שהוא לא עמד בתנאים לקבלת רישיון ההוראה

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר אתם לא עושים בדיקה אחרת? למשל אם אתם יודעים בשלב הזה שיש לו, אתם בודקים למשל עבר פלילי לפני שאתם נותנים את רישיון העיסוק הזה?      

טל רוסו:  כן, זה חלק מהתנאים

עמית הלוי: זה מחוק אחר, חוק פיקוח

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל זה עוד תנאי

עמית הלוי: זה בגלל שזה תנאי בחוק, לא?      

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מדברת על רישיון העיסוק, הוא עוד לא יודע אם הוא רוצה להיות מורה, הוא רק רוצה להוציא רישיון שיש לו, בודקים בשלב הזה עבר פלילי?      

טל רוסו: כן, זה אחד מהתנאים

נירה לאמעי רכלבסקי: ואם יש לו עבר פלילי בעבירות תכנון ובנייה? יש נוהל שאומר בשלב הזה מה הרף?      

טל רוסו: בודקים את זה כבר בשלב של ההכשרה במוסדות החינוך, בכל מגע עם תלמידים - - -     

עמית הלוי:  לילי, לא שמעו אותך, תחזרי לשאלה של נירה, איזה בדיקה של סוג עבר פלילי את עושה

נירה לאמעי רכלבסקי: ומי מכריע בסוגיה של העבר הפלילי

טל רוסו: הם צריכים להביא אישור שאין עבר פלילי, את זה בודקים פעמיים, בודקים את זה גם בשלב שהם סטודנטים והם נכנסים להתנסות בתוך מוסדות החינוך, כי הם באים במגע עם תלמידים, הם נכנסים למה שנקרא לזירת הפרקטיקה, לעולם התעסוקה, וגם בשלב שהם מסיימים את תעודת ההוראה והם צריכים לקבל רישיון הוראה

טל רוסו:  חלק מהתנאים זה באמת היעדר עבר פלילי

עמית הלוי: ואם מישהו למד תואר בחוץ לארץ ועבד שם כמורה, זה לא מוכר לפי מה שאמרת, אם אני מדקדק במילותייך, כלומר רק אם הוא עבד במוסדות חינוך בישראל שליש משרה?      

טל רוסו: יש תהליך של הכרה בתעודות הוראה לעולים

עמית הלוי: לא, אני לא מדבר על הכרה בתעודה, אני מדבר על שני התנאים, של התמחות ועבודה במוסד חינוך

טל רוסו: אז אני אומרת שוב, הוא צריך לעבור תהליך של הכרה של תעודת ההוראה מחו"ל ואז הוא צריך לעבור התמחות, את כל שלב הסטאז', בישראל

עמית הלוי: וכשאמרת קודם עבד במוסדות חינוך שליש משרה, הכוונה במסגרת הסטאז'?     

טל רוסו: נכון

עמית הלוי: יש שני תנאים, יש את תעודת ההוראה שמוצמדת לתואר והדבר השני זה הסטאז' שהוא גם כולל עבודה של שליש משרה ותנאים נוספים

טל רוסו: יש שלושה תנאים, שליש משרה בליווי מורה חונך

עמית הלוי: העבודה היא בסטאז', פלוס מורה חונך

עמית הלוי:  אני רק שואל שוב פעם, כל אדם שעשה את זה בצרפת או באנגלייה, לא יכול לקבל רישיון הוראה אם את המרכיב הזה של התמחות בשליש עבודה הוא לא עובר בישראל?     

טל רוסו: יש תהליך שבו מכירים לו בתעודת ההוראה, הוא צריך לעבור מה שנקרא אוריינטציה למערכת החינוך הישראלי

טל רוסו:  זה קצת שונה מהסטאז', אבל זה מבוסס על עקרונות כמו סטאז'

עמית הלוי: לא הבנתי

עמית הלוי:  זו נקודה מאוד חשובה כי היא נוגעת לעניין שלנו

עמית הלוי:  עוד פעם, אדם קיבל תעודת הוראה, עבר תהליך, הכירו לו בתעודת ההוראה, אבל אין לו את שליש המשרה עם מורה חונך ועוד תנאים של התמחות, מה הוא עושה היום?      

טל רוסו: הוא יצטרך לעבור תהליך של סטאז' לעולים, יש מסגרת מיוחדת

עמית הלוי: איפה אפשר לראות את זה? מה התנאים לסטאז' לעולים?      

טל רוסו: אני יכולה לשלוח לכם

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל עולים זה לא כולל את מי שיצא ללמוד ברשות הפלסטינית

עמית הלוי: אני שואל לדוגמה, לוקחים פה דוגמה

עמית הלוי:  זה מיועד לעולים חדשים

נירה לאמעי רכלבסקי: מי שהיה מורה 20 שנה צריך לעבוד בשליש משרה?      

עמית הלוי: הוא צריך לעבור, זה מה שהיא אומרת

עמית הלוי:  רק לחדד את שאלת נירה, אדם היה מורה בצרפת במשך 20 שנה, מגיע לפה, רוצה ללמד בישראל, תעודת ההוראה שלו מצוינת, הוא צריך לעבוד שליש משרה לפחות, אולי יותר, אבל שליש משרה בליווי חונך?      

טל רוסו: כן, הוא צריך לעבור סטאז' בישראל

עמית הלוי: שאלה שמופנית בעיקר לשרית, לא לציפי

יובל וורגן: גם ללילי

יובל וורגן:  אנחנו הגשנו מסמך בנושא לבקשת היושב ראש עם המספר של ה-3,500 לפי עיבוד מיוחד של הלמ"ס

יובל וורגן:  מעבר לעניין של הכמות אנחנו גם ביקשנו מהלמ"ס לבדוק, מכיוון שהלמ"ס מחזיק קבצים על בוגרי הסמכות להוראה, בכל הערוצים, גם הסבת אקדמאים להוראה, מי שחזר עם תואר ראשון מהרשות הפלסטינית ועכשיו רוצה לעשות את תעודת ההוראה הנדרשת, גם תואר שני בהוראה, מה שנקרא M-Teach, זה עוד דרך לקבל את תעודת ההוראה, ואפילו בדקנו אם לחלק מהם יש תואר ראשון נוסף, אולי הם עשו תואר ראשון ברשות הפלסטינית, אבל עשו גם נגיד B

יובל וורגן: Ed בישראל במקביל, אם יש כאלה

יובל וורגן:       ויש על זה נתונים

יובל וורגן:  אגב אנחנו גם ביקשנו ממנח"י נתונים ספציפיים כאלה על המורים במזרח ירושלים, לכמה מהם יש תעודת הוראה, ביקשנו לדעת, מנח"י אמרו שהם לא יודעים, שנפנה למשרד החינוך

יובל וורגן:  אנחנו עדיין מחכים לתגובה של משרד החינוך לזה

עמית הלוי: אבל אתה טוען - - -     

יובל וורגן: אני לא טוען, זה נתונים של הלמ"ס

עמית הלוי: לא, אתה אומר בשם הלמ"ס, ש-?      

יובל וורגן: 30% מאותם 3,500 הופיעו בקבצים של הסבת אקדמאים להוראה, כלומר הלכו לקבל את תעודת ההוראה שהם צריכים על פי נוהלי משרד החינוך, 70% לא הופיעו בקבצים האלה

עמית הלוי: השאלה אם אין להם תעודת הוראה ברשות הפלסטינית, כלומר האם יש מורים, לדעתך, לילי, מתוך אותם 3,500 בוגרי התארים / אולי גם תעודת הוראה, אני אשמח לנתון הזה, אני אשמח שתבדקו את זה, זה מאוד חשוב, שלא עשו את המסלול שאת מתארת

עמית הלוי:  כלומר הם הגיעו לכאן לירושלים, לבירת ישראל, ולא עברו את התהליך של ההסמכה כמו שאת מתארת אותו ובכל זאת יש להם רישיון לעסוק באל-ראשידיה

יובל וורגן: אין להם רישיון, הם מועסקים

טל רוסו: לא, אין להם רישיון

עמית הלוי: אז איך הם עובדים בבתי ספר?      

טל רוסו: אולי הם עובדים במזרח ירושלים ללא רישיון

עמית הלוי: מה זאת אומרת? הם עובדים בבתי ספר של משרד החינוך

עמית הלוי:  הוא אומר שיש אנשים במשרד החינוך שעובדים בבתי ספר ממלכתיים או בבתי ספר מוכרים שאינם רשמיים, מדובר על לא מעט אנשים, שעשו תואר אקדמי בחברון או בג'נין או ברשות הפלסטינית, אבל לא ברור האם הם עברו את אותו תנאי שני-שלישי שאמרת של סטאז' עם חונך למשך לפחות שליש משרה

טל רוסו: אני חושבת שצריך לבקש את הנתונים האלה מהמחוז ולא ממשרד החינוך, כי יכול מאוד להיות שהם מועסקים על ידי עמותות ולא על ידי – לדוגמה בעל-יסודי הם לא מועסקים במשרד החינוך ואז ייתכן שיש מצב שמנהלים צורכים מורים כאלה ללא רישיון הוראה

נירה לאמעי רכלבסקי: וזאת עבירה על החוק?      

יובל וורגן: לא, אין חוק

עמית הלוי: למה? גם חוק הפיקוח עבר

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרטיים

עמית הלוי: לא, לא הפרטיים, את הפרטיים אני שם בצד

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל היא מדברת על עמותות, לדעתי היא מתכוונת לפרטיים

עמית הלוי: לא, לא פרטיים, פרטיים זה לחוד, גם פרטיים, אבל - - -      

נירה לאמעי רכלבסקי: אז זה כן עבירה על החוק

יובל וורגן: מוכר שאינו רשמי היא מתכוונת עמותות

נירה לאמעי רכלבסקי: איך הם מקבלים אישור העסקה? אז הם עובדים גם ללא אישור העסקה

יובל וורגן: זה לא רק עמותות

יובל וורגן:  אנחנו פנינו לעיריית ירושלים

יובל וורגן:  עיריית ירושלים מעסיקה בבתי ספר יסודיים ועל-יסודיים, היא לא יודעת לכמה מתוך המורים האלה יש תעודת הוראה או לא

יובל וורגן:  היא לא יודעת להשיב לנו

עמית הלוי: יכול להיות דבר כזה, לילי, שאנשים עובדים במזרח ירושלים, בבתי ספר שמוכרים על ידי משרד החינוך, שחוק הפיקוח חל עליהם, שאי אפשר לתת להם אישור העסקה אלא בתנאים המופיעים בחוזר מנכ"ל, שהוא סוג של תקנה מחייבת? במשרד החינוך בוודאי חוזר מנכ"ל הוא כמו חקיקת משנה

טל רוסו: אני רואה שדוד מעגן מהלמ"ס פתח את המצלמה

עמית הלוי: מצוין

עמית הלוי:  ד"ר דוד מעגן, ראש תחום חינוך גבוה וכוח אדם בהוראה בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

עמית הלוי:  בבקשה, אם תוכל להאיר את עינינו בעניין הזה מבחינת הנתונים

דוד מגן: קודם כל הנושא הזה של תעודות הוראה, אנחנו יכולים לבדוק את הנושא הזה של תעודות הוראה, אנחנו יכולים לבדוק את הנושא הזה, באמת לכמה מהם יש תעודת הוראה

דוד מגן:  גם לגבי מנח"י, יובל, זה לא היה בבקשה, אז - - -     

יובל וורגן: נכון, ביקשנו ממנח"י ישירות

יובל וורגן:  לא הכול אנחנו מפילים עליך

דוד מגן: בסדר, אין בעיה

דוד מגן:  אני אומר שאפשר לבדוק את הנושא הזה, לכמה מהם יש תעודות הוראה, אבל אני חייב לומר, קחו בחשבון, הרי במסגרת הבדיקה וידאנו שאין להם תואר בישראל, יובל, כמו שאתה זוכר, ואכן יש תופעה נוספת שאין להם תואר בישראל והם גם לא מופיעים בשקילת תארים של משרד החינוך

דוד מגן:  מה המשמעות של הדבר הזה? שיכול להיות שיש עוד ערוצי כניסה למערכת החינוך של מורים שלא הוכשרו בישראל ואנחנו גם לא יודעים על קיומם דרך שקילת תארים של משרד החינוך

עמית הלוי: לא, זה לא יכול להיות

עמית הלוי:  ציפי, יש מורים שעובדים במשרד החינוך ולא עברו אצלך את שקילת התארים?      

צבי ויינברג: אני לא יודעת, אין לי תשובה לזה

עמית הלוי: הבנתי

עמית הלוי:  מי שפונה אלייך את יודעת, את לא יודעת על מי שלא פונה

עמית הלוי:  אבל אסור לאף מנהל להעסיק מי שלא עבר דרכך, כי אם לא נתת לו את ההכרה בתעודת ההוראה, בתואר אפילו שמוצמד לתעודת ההוראה, כמו שאמרה פה לילי, הוא לא יכול להיכנס בשערי בית הספר

צבי ויינברג: למיטב ידיעתי זה נכון, זאת אומרת חייבים אישור שקילות שלנו, מי שיש לו תואר אקדמי מחו"ל, כדי להיות מורה בישראל

מוריס הירש: הם מייצגים את מערכת החינוך של הרשות הפלסטינית, אדוני, לא אכפת להם אם יש אישור ממשרד החינוך, כן או לא

עמית הלוי: לא, זה כשהם מלמדים בחברון, למרות שזה לא חו"ל, אפרופו ציפי

מוריס הירש: גם בתוך בתי הספר כאן בישראל, זה לא מפריע להם בכלל לצורך העברת המידע הזה

מוריס הירש:  זה בדיוק הנושא

עמית הלוי: עוד פעם, מוריס, תסביר

עמית הלוי:  לא הבנתי

עמית הלוי:  דוד, סיימת? קודם כל אני אשמח מאוד, ד"ר מעגן, שתהיה לנו לעוגן בהקשר הזה ותבדוק לכמה יש תעודות הוראה, ככל שאתה יכול, מתוך אלו שבדקת, כלומר אותם אנשים שקיבלו תואר בחינוך או תארים בכלל ומשמשים בהוראה

עמית הלוי:  בעצם הנתונים שלך, על בסיס מה אתה מתחיל, איך אתה מצליב בין הנתונים?      

דוד מגן: כשאני יוצא לבדיקה הזו, לפי הבקשה של המרכז של הכנסת, אנחנו לוקחים מורים חדשים בחינוך הערבי ובודקים כמה מתוכם אין להם תואר בישראל, אחר כך כמה מתוכם מופיעים בשקילת תארים עם תואר מחו"ל

נירה לאמעי רכלבסקי: יש מרשם כזה של שקילת תארים?      

דוד מגן: כן, יש

דוד מגן:  אנחנו צוברים כל שנה את הקבצים שאנחנו מקבלים ממשרד החינוך על שקילת תארים

עמית הלוי: הבנתי

עמית הלוי:  קודם כל מה התוצאה של הנוסחה הזאת, של כמה אנשים שלא קיבלו תואר בישראל אבל לא עברו אצל ציפי? כמה יש כאלה? זה לא אומר שהם מורים, אגב, אבל זה אומר - - -      

דוד מגן: לא, אני מתחיל במורים

עמית הלוי: מורים בפועל

עמית הלוי:  יש לך את הדאטה בייס של המורים?      

יובל וורגן: כן

עמית הלוי: הבנתי

עמית הלוי:  יש לך את אותם כ-260,000 מורים ואתה בודק כמה מתוכם לא עשו את התואר שלהם בישראל, אבל לא עברו את הזה

עמית הלוי:  מה התוצאה של זה עד עכשיו?      

דוד מגן: לא, אני אומר, יש עוד תופעה שלא נדרשנו לגביה, אבל ראיתי שיש עדיין אחוז מסוים שלא מופיעים בשקילת תארים ולא קיבלו תואר בארץ

דוד מגן:  אז אני אומר שיש לנו אולי כנראה עוד תופעה שאנחנו לא ממש יודעים להגדיר אותה

עמית הלוי: דוד, סליחה שאני עוצר אותך, זה לא עוד תופעה, זה מה שאנחנו בודקים עכשיו

עמית הלוי:  מתוך מצבת המורים, מצבת כוח האדם - - -     

דוד מגן: את הנתונים אני אשלים לכם - - -      

עמית הלוי: אני רק אשלים את השאלה, כי זו שאלת מפתח כאן ונשאר לנו פה רבע שעה, אבל הגעת עם האקדח המעשן בסוף, כמה מורים יש בישראל אנחנו יודעים, בסך הכול 264,000 מורים בכלל

דוד מגן: לא, יש 200,000 מורים בישראל

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא אמר שהוא בדק בחינוך הערבי

עמית הלוי: אתה לקחת את סך הכול מצבת כוח האדם של כלל המורים?      

דוד מגן: כן

עמית הלוי: 264,000 מורים פחות או יותר?      

דוד מגן: לא, 200,000

עמית הלוי: טוב, כנראה לא כולל גננות

עמית הלוי:  בסדר גמור, 200,000 מורים, כמה מתוכם אין להם תואר בישראל?      

דוד מגן: אנחנו נבדוק ונשלים לכם את המידע

עמית הלוי: לא, אבל את זה בדקת, דוד, לא? כמה מתוכם אין להם תואר בישראל?      

דוד מגן: לא, זה לא היה חלק מהנתונים שאני העברתי - - -      

יובל וורגן: אם אתה מרשה לי, דוד, אתה הערת פה את תשומת הלב לעוד איזה תופעה, אבל אני חושב, ברשותך, אדוני היושב ראש, שגם אם דוד צודק וקיים עוד חלק כזה הוא השולי

יובל וורגן:  את הבדיקה המרכזית לגבי מורים שכן מופיעים בשקילות ויש להם תארים מהרשות הפלסטינית, כל זה כבר קיים, זה מסודר

עמית הלוי: זה ה-3,500

יובל וורגן: זה ה-3,500 מהרשות הפלסטינים

יובל וורגן:  בכלל ממוסדות זרים זה כמעט 5,000, מתוכם 3,500 - - -     

עמית הלוי: והם כולם מופיעים בשקילת תארים?      

יובל וורגן: הם כולם מופיעים בשקילת תארים

יובל וורגן:  פשוט התחלנו את השאלה לגבי אלה מתוך ה-3,500 שאין להם תעודת הוראה ועל זה כבר דוד הוציא לנו נתון מסודר רשמי

יובל וורגן:  28

יובל וורגן: 5% מאותם 3,500 למדו במסלול שנותן להם תעודת הוראה

עמית הלוי: הבנתי

עמית הלוי:  אז בוא נחדד את זה, דוד

עמית הלוי:  אלו שתי שאלות

עמית הלוי:  שאלה ראשונה, האם מתוך אותם 3,500 שמלמדים היום במערכת החינוך הישראלית במזרח ירושלים ובכל רחבי הארץ, כמה מתוכם אין להם תעודת הוראה

דוד מגן: זה אנחנו נבדוק ונעדכן

יובל וורגן: לא, אבל כבר בדקת כמה מהם מופיעים בקבצים של מסלולי ההסמכה להוראה

דוד מגן: לא, הוא מדבר על כך שהם הופיעו בהסבות אקדמאים כסטודנטים, זה עדיין לא אומר שכל היתר אין להם תעודת הוראה

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי הם הגישו בקשה

דוד מגן: אנחנו נבדוק ונשלים את המידע הזה

עמית הלוי: לא הבנתי

יובל וורגן: אני גם לא הבנתי

יובל וורגן:  אם הם מורים חדשים שרק עשו עכשיו את התואר שלהם, הרי אתה לא יכול ללכת להסבת אקדמאים או לעשות תעודת הוראה בלי תואר, הם לא למדו את תעודת ההוראה לפני התואר

דוד מגן: זה נכון, אבל אנחנו נבדוק לכמה מתוכם יש תעודת הוראה, נשלים את המידע הזה

דוד מגן:  כרגע, אני אומר שוב פעם - - -      

עמית הלוי: אז מה בדקת עד עכשיו? לכמה מתוכם יש תואר בהוראה ולכמה תואר בדבר אחר?      

דוד מגן: לא, חלקם באו עם תואר בשקילת תארים, וכמה מתוכם, זה מה שיובל אמר, עברו דרך הסבת אקדמאים להוראה

דוד מגן:  מה קורה עם כל היתר - - -     

עמית הלוי: סליחה, הסבת אקדמאים להוראה, מה הכוונה?      

יובל וורגן: יש לך תואר ועכשיו אתה רוצה לעשות תעודת הוראה

יובל וורגן:  זה הסמכה להוראה

עמית הלוי: אבל הם עשו תעודת הוראה

יובל וורגן: לא

דוד מגן: הם קיבלו תואר בחו"ל, במקרה הזה ברשות הפלסטינית, ואז בכדי להיכנס להוראה הם צריכים לעשות הסבה להוראה, זה המסלול של הסבת אקדמאים להוראה

עמית הלוי: והם לא עשו את ההסבה להוראה?      

דוד מגן: חלק עשו, 28%, והיתר לא

דוד מגן:  השאלה, יש כאן יכול להיות עוד פלח - - -      

עמית הלוי: סליחה, דקה, אני מבין מהר כשמסבירים לי לאט, כמו שאומרים

עמית הלוי:  יש 2,450, לילי, שעשו תארים אחרים, לא תארים בהוראה, והם בכל זאת עברו שקילת תארים אצלך, קיבלת אותם, היה להם תואר בפיזיקה, אישרת שיש לו תואר בפיזיקה, לא בדקת אם יש לו תעודת הוראה, או לילי, לא בדקת – לילי, את בדקת אם יש להם תעודת הוראה או לא? הרי את אמורה לקבל תעודת הוראה לפני שאישרת

טל רוסו: אני אסביר

טל רוסו:  יש פה כמה מסלולים

טל רוסו:  יש אנשים שמגיעים עם תואר, התואר עובר איזה שהיא שקילה ואז הם באים לעשות תעודת הוראה אצלנו פה במדינת ישראל, במוסדות האקדמיים

טל רוסו:  ישנם מקרים שהם עושים B

טל רוסו: Ed ברשות הפלסטינאית, זה סיפור אחר, ואז פעמים רבות הם עוברים אצלנו מה שנקרא הרחבת הסמכה, זאת אומרת הם עוברים מסלול להכשרת לתעודת הוראה, רק לתעודת הוראה, בלי תואר, בישראל

טל רוסו:       יש עכשיו גם מגמה מאוד גדולה שאנחנו מקדמים כי מרבית בתי הספר במזרח ירושלים רוצים לעשות תעודת בגרות ישראלית, זה מה שיאפשר להם בעתיד, יגדיל את הפוטנציאל שלהם להיכנס לתוך המסלולים האקדמיים בישראל ולכן הרבה מאוד מהמורים שמגיעים עם תעודת הוראה אנחנו נותנים להם לעשות מה שנקרא הרחבת הסמכה, זה תעודת הוראה נוספת במוסד אקדמי ישראלי

עמית הלוי: זה חובה? את מחייבת מי שעשה תעודת הוראה ברש"פ? לא, את לא מחייבת אותו בהרחבת הסמכה, או שאת מחייבת? זה נוהל מחייב?      

טל רוסו: אנחנו מחייבים

טל רוסו:  מה שקרה עד עכשיו - - -      

עמית הלוי: שתי שאלות, לילי

עמית הלוי:  יש פה טענה שאנשים לא עברו תעודת הוראה ובכל זאת מלמדים

עמית הלוי:  לכאורה זה לא יכול להיות, נכון?      

טל רוסו: תעודת הוראה לא, הם יכולים ללמד בלי רישיון הוראה, לא בלי תעודת הוראה

טל רוסו:  דיברנו בתחילת השיחה על רישיון הוראה ועברנו לתעודת הוראה

עמית הלוי: נכון, כי את הסברת לנו שרישיון הוראה אי אפשר לקבל בלי, תנאי ראשון, תעודת הוראה שנצמדת לתואר ולכן לא יכול להיות שאדם קיבל רישיון הוראה אם אין לו תעודת הוראה

עמית הלוי:  והנה אומר ד"ר מעגן, ייתכן שיש הרבה שאין להם תעודת הוראה, בין אם זה מהרש"פ ובין אם זה מישראל

דוד מגן: אני חייב רק לומר, גם במערכת החינוך, במגזר העברי, בתיכונים, יש היקף תופעה לא מבוטל של אנשים ללא תעודת הוראה שהם מלמדים

דוד מגן:  זה גם מאושר במשרד החינוך, עד שלוש שנים מורה חדש יכול ללמד בלי תעודת הוראה

עמית הלוי: לא שמענו את זה מלילי עד עכשיו

טל רוסו: אני ציינתי את זה שבעמותות או ברשמי שאינו מוכר מנהל תיכון או רשות יכולים לצרוך מה שנקרא אנשים בעלי תואר

טל רוסו:  צריך מורה לפיזיקה, אז מכניסים מישהו בעל תואר בפיזיקה, אבל הוא יכול ללמד מקסימום עד שלוש שנים ועם התניה לזה שהוא נרשם לתעודת הוראה

עמית הלוי: ואתם בודקים את זה?      

טל רוסו: כן, יש מעקב

טל רוסו:  הוא נפלט מהמערכת

טל רוסו:  מי שאמון על זה הוא כוח אדם בהוראה

עמית הלוי: הבנתי

עמית הלוי:  אז אני אשמח מאוד לקבל את הנתון הזה, כלומר כמה אנשים שאין להם תעודת הוראה בחינוך, אני מדבר על אלה שקיבלו תארים מהרשות הפלסטינית ואין להם תעודת הוראה, כמה מהם עובדים כרגע במסלול הזה של עד שלוש שנים, שמותר להם לעבוד עד שלוש שנים ואחרי זה הם נפלטו

טל רוסו: צריך לבקש מכוח אדם בהוראה

עמית הלוי: דרכך

עמית הלוי:  מהמל"ל העמסנו על שרית, לבקש מהמל"ל זה פרויקט

עמית הלוי:  אתם בתוך המשרד, זה אירוע פנים סוכנותי, לא? אפשר להסתדר

עמית הלוי:  תעבירי את בקשתי ואנחנו גם נבקש דרך הוועדה

עמית הלוי:  אתי, לבקש כמה מקרים מדובר ב - - -     

אתי דנן: הרחבת הסמכה

עמית הלוי: לפני הרחבת הסמכה, קודם כל כמה מורים, אמר פה דוד שיש אנשים שיש להם תארים אחרים והם יכולים עדיין ללמד למרות שאין להם תעודת הוראה, אין להם רישיון הוראה קבוע, יש להם רישיון זמני עד שלוש שנים ויש מעקב והם נפלטים אוטומטית מהמחשב

עמית הלוי:  כמה יש כאלה, כמה נפלטו בשנים האחרונות באופן אוטומטי, כמה עדיין עובדים ואם הם עובדים מי נתן להם רישוי לעבוד למרות שהם אמורים היו להיפלט

עמית הלוי:       ואני אשמח, דוד, שתבדוק בשרשור הפשוט, כמה מורים שאין להם תואר בישראל ואיך שהוא לא עברו את ציפי, כלומר אין להם שקילת תארים

עמית הלוי:  פשוט לקחת את שני בסיסי הנתונים האלה, דוד, כמה מורים שאין להם תואר בישראל ואין להם שקילת תארים, לא עברו את ציפי, שזה עצמו נתון שצריך לבדוק

עמית הלוי:       יש לנו עוד שתי דקות

עמית הלוי:  עיליי, אתה רוצה להתייחס? אתה משתתף פה בדיון

עיליי הררי: אני אוסיף מהזווית האחרת

עיליי הררי:  אני הייתי מורה בלי תואר ואני מכיר גם מישהי שהייתה מורה שהיא לא למדה אפילו - - -     

עמית הלוי: מורה בלי תואר בכלל? בלי תואר זה גם אותו סידור, שאפשר עד שלוש שנים או שזה לא מוסדר? אפשר ללמד בלי תואר בכלל? לא

עמית הלוי:  כדי לא להפוך את זה לעניין ציבורי אנחנו נשאל אותך אחר כך באיזה בית ספר עשית את זה, ניקח את זה בתור קייס סטאדי לפרויקט

עמית הלוי:       דניאל זנה, מהמשרד לביטחון לאומי

עמית הלוי:  אני ביקשתי מהמשרד לביטחון לאומי, ואני מחכה פה בסבלנות, לנתונים על אותם מעצרים של מאות ילדים, באיזה גילאים היו המעצרים האלה

עמית הלוי:  אז קודם כל אני מבקש דרכך לזרז את הנתון הזה, מדובר על מאות ילדים, הכנסת ביקשה את זה כבר יותר מפעם אחת

עמית הלוי:  הם כולם תלמידים

עמית הלוי:  לא היה לכם חלוקה לבתי ספר, אבל הייתה לכם חלוקה לגילאים כיוון שגילאים כן נרשמים בכל תיק מעצר

עמית הלוי:  אני אשמח שתעבירו את זה

עמית הלוי:  אם יש לך התייחסות אחרת אתה מוזמן לומר אותה, יש לך דקה

דני נוה: לא הכרתי את הבקשה של הנתונים האלה, אבל אני אדאג לבדוק ולהעביר בהתאם

עמית הלוי: מאה אחוז, תודה

עמית הלוי:  תעבירי לו, אם הוא לא מכיר זה לא טוב

עמית הלוי:  צריך להעביר את זה לא רק למשטרת ישראל אלא גם לביטחון הלאומי כי הם בסוף אחראים על המשטרה

עמית הלוי:  הנתונים שדיברנו אז, אנחנו כבר כמה פעמים באירוע הזה

עמית הלוי:      אני מסכם את הדיון

עמית הלוי:  קודם כל אני מודה לכם

עמית הלוי:  הסיכום מבחינתי הוא הסיכום הבא, דבר ראשון אנחנו מחכים לחוות דעת של משרדי הממשלה השונים לגבי ההצעה לא להכיר או לא לתת רישיון הוראה או אישור עיסוק בהוראה לאנשים שהם בוגרי רשות הטרור הפלסטינית ולמדו במוסדות הללו

עמית הלוי:  זה דבר שלא צריך לעבור, אנחנו צריכים לחסום את זה בהתחלה, לא בסוף, בשורש, ולכן ביקשתי משרית ואני חוזר על הבקשה, וגם הדיל ממשרד המשפטים, תתייחסו בחוות דעתכם למהלך הזה

עמית הלוי:  אני אדבר גם עם שר החינוך, אני גם מניח שהוא יותר ירצה ללכת בכיוון הזה

עמית הלוי:  זה נושא ראשון

עמית הלוי:      נושא שני, מל"ל

עמית הלוי:  עמדת מל"ל, מה שביקשנו כאן על המתרחש באוניברסיטאות ברשות הפלסטינית, על המשמעויות גם על בסיס עבודה שהם עשו בעבר של סטודנטים שבאים מישראל ונמצאים שם

עמית הלוי:  באיזה מידה מדינת ישראל רוצה לחסום את זה, בין אם משיקולים קונקרטיים ובין אם משיקולים כלליים

עמית הלוי:       מנח"י, הבקשה של מרכז המחקר והמידע, אנחנו נבקש מהם שיעבירו, אני גם אדבר עם זימי לבדוק כמה יש מורים במנח"י שהם מורים ללא תעודות

עמית הלוי:       ומדוד מעגן אנחנו נבקש השלמה של שני הנתונים הללו, כמו שאמרתי, גם מורים שאין להם תואר מישראל, כמה לא עברו את ציפי, כלומר אין להם שקילת תארים, וכמה כאלה שאין להם תעודת הוראה, אנשים שהיה להם תואר אקדמי אחר ובכל זאת מלמדים, והאם הם אכן נפלטו מהמערכת, וכמה מהם עברו הרחבת הסמכה, ומה כוללת הרחבת ההסמכה הזאת אם מדובר בתוכנית שאושרה על ידיכם, או פשוט תעודת הוראה מלאה במכללה להוראה בישראל

עמית הלוי:      אני חוזר שוב על מה שאמרתי בהתחלה, החוק הזה יוגש בימים הקרובים

עמית הלוי:  נירה, אני לא יודע אם זה אלייך, בכל אופן למערכת כאן - - -     

נירה לאמעי רכלבסקי: למזכירות ואז זה מגיע ללשכה

עמית הלוי: כן, מזכירות והלשכה המשפטית ואז אנחנו ניכנס להליך יותר מהיר, זה יעלה לוועדת שרים

עמית הלוי:  אני מניח שזה לא יהיה במושב הזה, אבל יהיה בתחילת המושב הבא, ככל שיהיה

עמית הלוי:       תודה רבה לכולם