ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 327, 2024-02-20 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, אנחנו דנים היום דיון נוסף במיסוי רווחי בנקים מתוך הצעת חוק התכנית המאזנת

אביגיל ונקרט: הצגנו בדיון הקודם את הצעד שנכלל בתכנית המאזנת לתקציב 2024

אביגיל ונקרט:  מדובר על צעד משמעותי בתכנית, מהווה 20% מהתכנית בצד ההכנסה

אביגיל ונקרט:  הצגנו כאן את הרקע למהלך - עלייה בריבית בנק ישראל שהביאה לעלייה משמעותית ברווחיות של המערכת הבנקאית, לרווחים חריגים של הבנקים שהם תוצאה של החלטה אקסוגנית, החלטה רגולטורית, לא יוזמה עסקית או סיכון עסקי שמצדיקים עלייה כל כך משמעותית בתשואה להון

אביגיל ונקרט:  הסברנו שככל שרמת הריבית תישאר גבוהה, כך הרווחיות של המערכת הבנקאית תישאר באותן רמות חריגות

אביגיל ונקרט:  כפי שאמרנו, כל הדבר הזה ייחודי למערכת הבנקאית

אביגיל ונקרט:  ציינו גם שיש כמה חששות שעולים ממהלך כזה ושהחוק בנוסח הנוכחי כן יצר מנגנונים שמאזנים את אותם חששות

אביגיל ונקרט:  הוועדה ביקשה מאיתנו להתייחס לאיזה בנקים יוחרגו מהמס הנוסף ולחשש שעליית המס תתגלגל

אחמד טיבי: אני מבקש הערה לסדר היום

אחמד טיבי:  מזה יומיים יש בתקשורת דיווחים על החלטת הממשלה למנוע מהמוסלמים אזרחי מדינת ישראל להגיע למסגד אל-אקצא בחודש רמדאן

אחמד טיבי:  לא שמעתי שום הערה, שום התנגדות מצד חברי הכנסת החרדים - לא מצד יהדות התורה ולא מצד ש"ס

אחמד טיבי:  אני חושב שזה צורם, כי כשאתם רוצים לדבר אתם יודעים

אחמד טיבי:  אתמול, למשל, תמכתם בהצעה של מי שאמר עליכם, על החרדים: "על המריצות למזבלה"

אחמד טיבי:  בכל זאת הייתם חלק מהקמפיין שלו נגד עופר כסיף

אחמד טיבי:  השאלה אם השתיקה שלכם בעניין האיסור של בן גביר על המוסלמים אזרחי מדינת ישראל ומוסלמים בכלל היא במקרה כי הייתם עסוקים בהדחה, או שתתייחסו לזה בהמשך

ולדימיר בליאק: אתמול במליאת הכנסת היינו אמורים לאשר את התקציב, אבל מכיוון שהממשלה הפרה את החוק ולא הניחה את התקציב בזמן על שולחן הכנסת לא עשינו את זה, עסקנו בדברים אחרים

ולדימיר בליאק:  התוצאה היא שאתמול חל קיצוץ רוחבי במשרדי הממשלה

ולדימיר בליאק:  אנחנו לא לגמרי מבינים מה המשמעות על פעילות משרדי הממשלה, על קידום פרויקטים, על תקציבים לכל מיני סוגים של אוכלוסיות

ולדימיר בליאק:  אני חושב שאנחנו צריכים לדבר על זה, להבין מה ההשלכות של ההתנהלות הבלתי חוקית של הממשלה

ולדימיר בליאק:       הדבר הנוסף שדיברתי עליו אתמול ולא קיבלתי מענה זה לגבי החובות האבודים מעזה

ולדימיר בליאק:  הנחנו את מסקנות הדיון שיזמתי על שולחן הכנסת וראוי שמשרד האוצר יתייחס

ולדימיר בליאק:  גם לא זאת תשובה

ולדימיר בליאק:  אני לא מדבר בשמי, אני מדבר בשם בעלי עסקים

ולדימיר בליאק:  גם ענף הטקסטיל, גם ענף החקלאות וגם ענף הבנייה מחכים לפתרון

ולדימיר בליאק:  ההתעלמות הזאת היא לדעתי סוג של זלזול בוועדת כספים ואין לזה מקום

ולדימיר בליאק:       יש 30,000, 35,000 משרתי מילואים שהמשפחות שלהם הם בעלי עסקים

ולדימיר בליאק:  אני ב-27 בדצמבר, יום אחרי מסיבת העיתונאים של שר האוצר ושל שר הביטחון, אמרתי שקרן הסיוע של משרד הביטחון לא יודעת לפצות עסקים

ולדימיר בליאק:  אני איכשהו צדקתי

ולדימיר בליאק:  אני לא אוהב להגיד שאמרתי לכם, אבל אמרתי לכם

ולדימיר בליאק:  אתמול שמעתי ששר האוצר הודיע שמי שתפצה תהיה  קרן מס רכוש

ולדימיר בליאק:  זאת החלטה נכונה, אבל עברו כבר חודשיים ובעלי עסקים שמשרתים, שהם כביכול בראש סדר העדיפויות של הממשלה, לא מקבלים פיצוי

ולדימיר בליאק:  אני מפציר במשרד האוצר, בקרן הסיוע ובקרן מס רכוש לזרז את ההליך הזה, הם מחכים לכסף

מיכל שיר סגמן: אתמול ישבתי עם מפונים משדרות

מיכל שיר סגמן:  מצד אחד, הממשלה אומרת למפונים שהם יכולים להישאר במלונות עד ה-7

מיכל שיר סגמן: 7, אבל מצד שני, הממשלה מאוד מרעה להם את התנאים

מיכל שיר סגמן:  אנחנו גם מתחילים לראות סוג של קמפיין נגד המפונים על מנת ללחוץ עליהם לחזור לבתים שלהם מבלי שנותנים להם פתרונות אמיתיים לחיי שגרה נורמאליים ובטוחים

מיכל שיר סגמן:  אין בעצם שינוי של  משוואה בשטח

מיכל שיר סגמן:  נחשפתי לאנשי חינוך ולאנשים שכירים שמקבלים איומים לחזור לעבודה, לחזור לשדרות כי אחרת יוציאו אותם לחל"ת, יפטרו אותם

מיכל שיר סגמן:  דיברנו כאן על כל הנושא של הפיצויים לעובדים, הפיצויים לעסקים, הפיצויים לאנשים שמפונים

מיכל שיר סגמן:  כרגע הסטטוס הוא שלוחצים עליהם לחזור למקום שהם לא יכולים לחזור אליו, לא מאפשרים להם לעבוד בעבודה שלהם, ואפילו מאיימים עליהם שיפטרו אותם

מיכל שיר סגמן:  אנחנו צריכים לתת על זה את הדעת ואולי לעשות דיון נוסף

משה גפני: אני אדבר עם שר האוצר

מיכל שיר סגמן: זו התחלה

מיכל שיר סגמן:  אני מניחה שנשמע על זה עוד בהמשך

מיכל שיר סגמן:  אני מציעה שהוועדה לא תחכה שזה יגיע לדרגה 10 – שהיא תטפל בזה בדרגה שלוש

משה גפני: בקשה את הנתונים

אביגיל ונקרט: התבקשנו להציג לוועדה שני נתונים נוספים שלא הופיעו במצגת

אביגיל ונקרט:  נתון אחד נגע להכנסות מריבית בשנת 2023

אביגיל ונקרט:  כפי שאמרנו גם בדיון הקודם, יש לנו נתונים לשלושת הרבעונים הראשונים של השנה כי עדיין לא התפרסמו הדוחות הכספיים של שנת 2023

אביגיל ונקרט:  בשלושת הרבעונים של שנת 2022 הכנסות הריבית של המערכת הבנקאית עמדו על כ-46 מיליארדי שקלים

אביגיל ונקרט:  בשלושת הרבעונים הראשונים של שנת 2023 הכנסות הריבית עמדו על כ-87 מיליארד שקלים

אביגיל ונקרט:  נתון נוסף שהתבקשנו להציג נגע להכנסות של המערכת הבנקאית מהפקדת פיקדונות מוניטריים בבנק ישראל

אביגיל ונקרט:  הכנסות המערכת הבנקאית מפיקדונות מוניטריים בשנת 2022 עמדו על כחמישה וחצי מיליארד שקלים ובשנת 2023 על כ-13

אביגיל ונקרט: 5 מיליארד שקלים

אחמד טיבי: ביקשתי בישיבה הקודמת לדעת למה בנק יהב לא מוחרג

אחמד טיבי:  עכשיו אני מוסיף גם את בנק מסד, כי הוא יותר קטן אפילו מבנק יהב

אחמד טיבי:  למה שני הבנקים האלה לא מוחרגים?     

שולמית אלוני: התעוררו שאלות לגבי החרגת בנקים קטנים יותר

ולדימיר בליאק: יש שלושה כאלה, כי זה כולל גם את מרכנתיל

שולמית אלוני: וגם שאלו מדוע הוחלט להעלות את שיעור המס ביחס לבנקים ולא ביחס לחברות נוספות

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר לדעת מה הרווחים של הבנקים ברבעון האחרון של 2023?      

ינון אזולאי: שאלתי גם מה זה כלל אצבע של תשעה אחוז, איך הגעתם לזה

ינון אזולאי:  אנחנו מבינים שבשנת 2025 הרווחים יהיו הרבה פחות, לפי מה שאנחנו רואים

ינון אזולאי:  ממה זה ייגזר? איך התחשיב שלכם?           

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שבכל זאת אנחנו צריכים את הנתון של הרבעון האחרון כדי לדעת מה קורה בתקופה שלכל האנשים קשה

משה גפני: בישיבה הקודמת היא אמרה את הנתון של שלושת הרבעונים

אימאן ח'טיב יאסין: נכון, אבל אני שואלת על הרבעון האחרון

משה גפני: את יודעת להגיד?     

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו עוד מעט מסיימים את הרבעון של השנה הזאת

אביגיל ונקרט: הדוחות הכספיים של המערכת הבנקאית לשנה המלאה של 2023 עדיין לא התפרסמו

ינון אזולאי: מתי זה יתפרסם?     

אביגיל ונקרט: הם מתפרסמים במהלך מרץ

משה גפני: את יכולה להגיד לגבי הסוגיה של שלושת הבנקים הקטנים?     

אביגיל ונקרט: כפי שציינו בדיון הקודם, הנוסח הנוכחי מחריג בנקים קטנים שנתח השוק שלהם נמוך מ-5% והם לא חלק מקבוצה בנקאית, הם בנקים עצמאיים

אביגיל ונקרט:  ההחרגה הזאת נעשתה במקור משתי סיבות

אביגיל ונקרט:  ציינו בדיון הקודם שאם הם לא יוחרגו, זה יפחית את ההון של אותם בנקים ועשוי להשפיע על היכולת שלהם להעמיד אשראי

אביגיל ונקרט:  הדבר השני זה שהרווחיות של אותם בנקים שהוחרגו הייתה משמעותית נמוכה יותר מאשר של הבנקים האחרים

משה גפני: בנק יהב ובנק מסד הם לא הבנקים הגדולים, הם בנקים מסוג שונה

אחמד טיבי: נדמה לי שבוסקילה הסביר בישיבה הקודמת לגבי הבעלות של יהב

אביגיל ונקרט: ההחלטה שלנו לא להחריג את הבנקים שהם חלק מקבוצה נובעת מכמה סיבות

אביגיל ונקרט:  קודם כל, מדובר בבנקים שנשלטים על ידי בנקים אחרים, לפי ההגדרות של חוק הבנקאות (רישוי), חוק ניירות ערך וחוק החברות

אביגיל ונקרט:  אין משמעות אם בנק הוא מותג בתוך בנק אחד או חברה בת

אביגיל ונקרט:  אין השפעה על האופן שבו החברה מתנהלת, כי התמריצים הם אותם תמריצים של חברת האם

אביגיל ונקרט:  מקרה דומה שהגיע לוועדה לפני שנה היה המקרה של ההפרדה של חברת כאל מבנק דיסקונט

אביגיל ונקרט:  חברי הוועדה השתכנעו שהמבנה התאגידי הזה יוצר לכאל תמריצים לפעול לפי האינטרסים של בנק דיסקונט ולכן יש להפריד אותו כדי להגביר את התחרות

ינון אזולאי: יש הבדל בין כרטיסי אשראי לבין בנק שלם

אביגיל ונקרט: כשרשות התחרות הודיעה לפני מספר חודשים שהיא שוקלת להכריז על הבנקים כקבוצת ריכוז, היא כללה את חמש הקבוצות הבנקאיות

ינון אזולאי: מתי היא אמרה את זה?     

אביגיל ונקרט: בחודש יוני 2023

ינון אזולאי: היא לא תכריז כל כך מהר

ינון אזולאי:  אם הייתה בעיה היא הייתה מכריזה

ינון אזולאי:  אנחנו מכירים את רשות התחרות, היא מפחדת להכריז

ינון אזולאי:  עברנו למעלה מחצי שנה ולא הכריזו

ינון אזולאי:  זה לא הוגן להתחיל להגיד על בנקים בצורה כזאת

ינון אזולאי:  אם הכריזו - הדיון הוא אחר, ואם לא הכריזו - הדיון הוא אחר

אביגיל ונקרט: אני לא רוצה להתייחס לתהליך של רשות התחרות

ינון אזולאי: את כן התייחסת

ינון אזולאי:  ברגע שאת שמה את זה את מתייחסת ואת דוחפת אותנו למקום הזה

ינון אזולאי:  כשאת שמה לנו את הנתון על השולחן, את אומרת לנו "תתערבו"

ינון אזולאי:  יש לי על הבנקים בטן מלאה, אבל גם כשהולכים למסות אותם צריך להיות הכי הוגנים, הכי ישרים, להגיד עליהם מה שצריך להגיד

ינון אזולאי:  להגיד עליהם שרוצים להכריז עליהם וזה לא קורה, זה כמו שלפעמים מדליפים מהיועצת המשפטית לממשלה שהולכים להגיש כתב אישום נגד מישהו

ינון אזולאי:  למה צריך הדלפות? מה שהם אמרו לא רלוונטי כרגע לדיון

אביגיל ונקרט: אני לא מתייחסת לתהליך, למשך הזמן שלוקחת הכרזה, כי זה תהליך מורכב שרשות התחרות צריכה להסביר עליו

אביגיל ונקרט:  אני מתייחסת להחלטה המקצועית והעקרונית שבה הם החליטו לכלול את כל הבנקים שנכללים בקבוצה, לא להפריד אותם

אביגיל ונקרט:  ההכרזה עצמה היא תהליך משפטי מורכב

אביגיל ונקרט:  זה לא רלוונטי רק בהיבט התחרותי, זה גם רלוונטי בהיבט של המיסוי, כי מי ששולט בקבוצות האלו זה חברות האם, אם זה בנק מזרחי, הבנק הבינלאומי ובנק דיסקונט, כשלצד זה ההסתדרות והמדינה מחזיקות ביהב והסתדרות המורים מחזיקה במסד

אביגיל ונקרט:  בנק מרכנתיל ובנק מסד הם ממש נשלטים, הם בנקים שמוגדרים מקבוצת בנק אחר ואין מחלוקת שמי שמכווין את הפעילות זה הבנק הגדול

אביגיל ונקרט:  לגבי בנק יהב התמונה נראית שונה

עמי אסף: מאיפה את מביאה את הנתון הזה?      

אביגיל ונקרט: מדובר בבנקים שמחזיקים 51% ומעלה, לכן אין מחלוקת שמדובר בשליטה מלאה

אביגיל ונקרט:  אצל בנק יהב התמונה מעט שונה, כי בנק מזרחי מחזיק 50%, כל היתר מוחזק על ידי המדינה וההסתדרות

אביגיל ונקרט:  לפי חוק התחרות, וזה צוין פה על ידי יהב, זה לא נחשב שליטה, אבל לפי יתר החוקים, כפי שאנחנו אמרנו, אם זה חוק הבנקאות (רישוי), חוק החברות וחוק ניירות ערך, מדובר בשליטה

משה גפני: בנק מסד, בקשה

גבי טייטל: אנחנו אמנם חברה שנשלטת ב-51% על ידי הבינלאומי, אבל 49% מוחזקים על ידי הסתדרות המורים

גבי טייטל:  אנחנו בנק שונה, אנחנו בנק חברתי

גבי טייטל:  אנחנו הבנק הכי קטן במערכת אחרי וואן זירו שרק בהקמה

גבי טייטל:  אנחנו פחות מחצי אחוז מהשוק

גבי טייטל:  בנק יהב הוא פי 2 מבנק מסד

גבי טייטל:  אני חושב שההתעסקות ב-51% או ב-50% היא סמנטית

גבי טייטל:  בנק מסד מייצג את ארגון הסתדרות המורים, משרת נאמנה מורות, מורים, גננות, גננים, בלי קשר מה הקבוצה הבנקאית ששולטת

גבי טייטל:  זה בנק שנולד מאגודה שיתופית של מלווה בין חברים

גבי טייטל:  מאז 1933, משהו כזה, הוא משרת את אוכלוסיית המורים, בלי קשר לבעלות או האג'נדה וסדר היום של הבעלים

גבי טייטל:  בעבר זה היה בנק פועלים, היום זה הבינלאומי

גבי טייטל:  אנחנו תמיד משרתים את אוכלוסיית המורים, המורות, הגננות והגננים

גבי טייטל:  אם מחריגים בנקים, בוודאי צריך להחריג את בנק מסד, הוא הכי קטן, הוא פחות מחצי אחוז מהשוק

גבי טייטל:  אני אפילו יותר קטן מבנק ירושלים שאותו החריגו

אחמד טיבי: למי שייך בנק ירושלים?     

גבי טייטל: בנק ירושלים הוא בנק עצמאי

משה גפני: הם לא טוענים על גודל

ינון אזולאי: על בעלות

גבי טייטל: אנחנו לא בנק שפונה לכלל הקהלים במדינת ישראל, אנחנו פונים רק לציבור המורות והמורים, משרתים אותו

גבי טייטל:  אני חושב שזאת אוכלוסייה שכולנו בגאווה צריכים לעודד ולתמוך בה, לא לחפש איך אפשר להרע את התנאים שם

ינון אזולאי: אם האג'נדה של הבינלאומי והאג'נדה של ההסתדרות נפגשים, מי קובע?     

גבי טייטל: אנחנו בנקים מתחרים לכל דבר ועניין בנושא של לקוחות

עמי אסף: הסתדרות המורים מתחרה בדברים שמציע הבינלאומי

עמי אסף:  אנחנו מציעים את זה לציבור סגור של עובדי הוראה ופועלים לטובתם

משה גפני: מה אתה עונה על הטענה של האוצר שאתם קשורים לבנק גדול, שאתם נשלטים ב-51% על ידי בנק גדול?       

גבי טייטל: זו סמנטיקה

גבי טייטל:  אני לא רוצה להיכנס אם יהב זכאי או לא זכאי, זה מבחינתי לא ראוי וזה לא המקום, אבל אנחנו שנינו בנקים שנשלטים

גבי טייטל:  גם ליהב יש את האג'נדה שלו

גבי טייטל:  אם הבעלות היא 51% או 50%, זאת סמנטיקה

ינון אזולאי: מה ההבדל בין 50 ל-51? זו שליטה מלאה

גבי טייטל: אתם גוררים אותי לדבר על בנק יהב ואני - -     

ינון אזולאי: לא על בנק יהב

ינון אזולאי:  השאלה מה זה אומר

ולדימיר בליאק: השאלה היא על יחסי הגומלין שלך עם הבינלאומי, לא על יהב

גבי טייטל: יחסי הגומלין הם כאלה שיש רוב בדירקטוריון לבנק הבינלאומי והיושב ראש מתמנה על ידי הבנק הבינלאומי, אבל זה לא אומר שהאג'נדה של הבינלאומי נכפית באופן אוטומטי על בנק מסד

אורית פרקש הכהן: זה אומר

אורית פרקש הכהן:  שליטה זו שליטה

גבי טייטל: אני משרת מורים

עמי אסף: בנק מסד הוא בנק של הסתדרות המורים

עמי אסף:  אם אתם סופרים 49%,50% או 51%, זו סמנטיקה לחלוטין, כי מעשית זה בנק שמיועד לעובדי הוראה, נותן שירותים לעובדי הוראה

עמי אסף:  זה ציבור שברגע שממסים אותו פוגעים בו, לא בקבוצה

עמי אסף:  זה בנק חברתי

עמי אסף:  כפי שהחרגתם את הבנקים החדשים, את הבנקים הקטנים ואת החברות החדשות, כך צריך להחריג גם את בנק מסד שנמצא בשליטה של ארגון העובדים

נאור שירי: מה זה בנק חברתי?     

עמי אסף: זה אומר שהבנק מוכוון לתת שירות טוב לאותם עובדים

עמי אסף:  להסתדרות המורים יש סיי בדירקטוריון

נאור שירי: יש עמלות בבנק החברתי?     

עמי אסף: בוודאי

נאור שירי: אתם לא עושים רווחים? אתם מלכ"ר? אתם מחלקים את כל הרווחים?     

עמי אסף: לא מדובר בבנק עסקי, מדובר בבנק שנותן שירות לקבוצה מסויימת

עמי אסף:  התפקיד של הדירקטורים שיושבים מטעם הסתדרות המורים זה לראות קודם כל מה המורה מקבל לעומת המתחרים

עמי אסף: האם אתם גובים עמלות מהלקוחות?     

עמי אסף: עמלות זה כדי להחזיק את השירותים הבנקאיים האלה

ינון אזולאי: האם יש לכם הטבות יותר טובות שעלולות להיפגע?      

עמי אסף: כן

עמי אסף:  הרווחים יגיעו בסוף לעובדי ההוראה, לרווחה שלהם, לתנאים שלהם,  לכן השאלה אם יש עמלות או אין עמלות היא לא רלוונטית

עמי אסף:  אנחנו גוף שאין לו מטרות רווח

עמי אסף:  גם אם יש רווח, הוא הולך למטרות של הקבוצה של עובדי ההוראה

רון שטיין: שאלתם שאלה לגבי השליטה של הבינלאומי

רון שטיין:  מסד הוא בנק עצמאי, כמו שנאמר כאן על ידי בעל מניות המיעוט

רון שטיין:  הם נותנים הצעות ערך משל עצמם נפרדות לחלוטין משל בינלאומי

רון שטיין:  הם מתחרים בבנק הבינלאומי

רון שטיין:       אין הבדל בין הבנקים שנסמכים על קבוצת האם בכל הנוגע לניהול הנזילות, לניהול ה-ESG ולהיבטים אחרים שנותנים את ההשתייכות לקבוצה, וזה לא קשור לפעילות היום יומית מול הלקוחות ולכוונה להשיא רווח לבעלי המניות

רון שטיין:  יש את הדירקטוריון של מסד, דירקטוריון עצמאי שפועל לטובת כל בעלי המניות שלו

משה גפני: מה אתה רוצה מאיתנו?     

רון שטיין: בנק מסד, למרות הפער של האחוז, זה נכס של הבינלאומי

אחמד טיבי: המטרה היא מסד, להתייחס למסד

רון שטיין: זה בסוף בנק שהוא קטן משמעותית מיהב וקטן מבנק ירושלים בהרבה מאוד היבטים מדידים

משה גפני: אתה רוצה להחריג את בנק מסד או את הבינלאומי?      

רון שטיין: הבנק הבינלאומי הוא גדול יותר

רון שטיין:  אני מדבר על מסד שהוא נכס של הבנק הבינלאומי

משה גפני: אתה דואג למסד

רון שטיין: אני דואג לנכס של הבנק הבינלאומי

משה גפני: אם זה נכס של הבינלאומי אי אפשר להחריג אותו

רון שטיין: זה גם נכס של מזרחי

רון שטיין:  בסוף בא האוצר ואומר שלשם עידוד התחרות הוא מבקש לא לפגוע בבנקים קטנים מתחת לחמישה אחוזים

משה גפני: הנושא הוא לא עידוד התחרות

אורית פרקש הכהן: זה חוק של מיסוי

רון שטיין: נאמר שכדי שהם יוכלו להעמיד אשראי לא צריך להפחית להם את הרווח יותר מידי

משה גפני: מה הטענה המרכזית שלך בדיון שאנחנו מקיימים עכשיו לגבי בנק מסד ולגבי הבנק שלכם?     

רון שטיין: שבנק מסד הוא בנק עצמאי לחלוטין כמו בנק יהב

אורית פרקש הכהן: מי יושב בדירקטוריון? לאיזה בנק יש רוב?     

גבי טייטל: את הרוב יש לבנק הבינלאומי

אורית פרקש הכהן: אולי הוא בנק עצמאי אבל הוא בבעלות הבנק הבינלאומי

אורית פרקש הכהן:  כשמישהו נמצא בבעלות מישהו הוא לא מאוד עצמאי

אורית פרקש הכהן:  יש כאן חוק של מיסוי

אורית פרקש הכהן:  העובדה שאתם בנק קטן תבוא לידי ביטוי בכך שאחוזי הרווח יתורגמו לסכום יותר קטן

אורית פרקש הכהן:  זה חוק שאנחנו לא מתים עליו, אבל הוא מאוד מאוד משמעותי כדי להראות תכנית של מדינה שמסדרת את עצמה ומתאימה את עצמה להוצאות של מלחמה

אורית פרקש הכהן:  אם נתחיל לעשות כל מיני החרגות מסיבות לא מקצועיות ולא הגיוניות, לדעתי זה ישמוט את הקרקע מהמיסוי כולו

אחמד טיבי: הם לא ניסו להסתיר שהם חברת בת של הבינלאומי

אחמד טיבי:  מדובר בבנק מעין עצמאי, בבנק קטן, למרות שהוא חברת בת

אחמד טיבי:  אני לא מסכים עם אורית פרקש, ואני חושב שדעת רוב חברי הכנסת שונה

משה גפני: בנק יהב, בקשה

אבשלום וילן: המאזן שלנו מתנהל בצורה עצמאית

אבשלום וילן:  הבנק המשמעותי לשוק הקמעונאי במדינת ישאל זה בנק יהב

אבשלום וילן:  הצגתי בפניכם בפעם הקודמת שפלח השוק שלנו במשקי הבית הוא כ-10%, שההכנסות שלנו מהציבור, מהלקוחות הוא רק 1

אבשלום וילן: 2% מסך המערכת

אבשלום וילן:  הנתון הזה מדגיש בצורה מובהקת שאנחנו בנק שמחולל תחרות, בנק שמאפשר ללקוחות שלו ליהנות משירותים במחירים יותר מאשר הוגנים

אבשלום וילן:  80% מכלל הלקוחות שלנו לא משלמים עמלות עובר ושב בכלל

אבשלום וילן:  רוב הלקוחות שלנו שצריכים ליטול אשראי נהנים ממח"מ הכי ארוך בשוק, מהריבית הנמוכה ביותר לאשראי בשוק, מה שרק מעיד על העובדה שאנחנו מתחרים, כולל בחברת האם

אבשלום וילן:  אנחנו מציעים שירותים לעמך ישראל, לעובדי מדינה, ללקוחות בפריפריה, לאותם אלה שצריכים ללוות, לאותם אלה שזקוקים לאשראי

אבשלום וילן:  אנחנו לא הבנק הכי טוב בפיקדונות, זה נכון, אבל זה שהאוצר נתפס לעובדה הזאת זה לא נכון

אבשלום וילן:  אם אנחנו יושבים כאן לדאוג לטובת עם ישראל, האם אנחנו צריכים לדאוג לאוכלוסיות המוחלשות או לדאוג לאוכלוסיות שיש להן כבר כסף? אנחנו לא הבנק שנותן את הריבית הכי נמוכה בשוק בפיקדונות, אנחנו איפה שהוא באמצע, אבל לאותה משפחה, לאותו משק בית שזקוק לאשראי אנחנו באופן מובהק, ואלה הנתונים של בנק ישראל, הבנק עם המחיר הכי טוב במערכת באשראי, כשלשם נבחרי הציבור צריכים לכוון, שם צריך לסייע, לא ללקוחות שיש להם עודפים

נעמה לזימי: האם בנק מסד ובנק יהב מתחרים בבנק האם על הריביות בפיקדונות? מה בדיוק המצב שלכם מול הדבר הזה?     

אבשלום וילן: מי מכם שצופה בטלוויזיה בימים האחרונים יכול לראות שעלינו עם קמפיין לפני יומיים, קמפיין מתריס, כולל מול חברת האם

אבשלום וילן:  16%, לפי נתח השוק של מזרחי טפחות, עוברים אלינו מהם ומאיתנו אליהם ואנחנו לוקחים משאר הבנקים נתחי שוק לפי החלק היחסי

אבשלום וילן:  יש מעבר מובהק של לקוחות

אורית פרקש הכהן: זו לא הייתה השאלה

אורית פרקש הכהן:  השאלה הייתה על גלגול הריביות על הפיקדונות

אורית פרקש הכהן:  בדיון שקיימנו פה  הסבירו לנו בצורה מאוד ברורה שהבנקים במדינת ישראל הרוויחו הרבה מאוד כסף על גב הלקוחות הביתיים ומשקי הבית

אורית פרקש הכהן:  האם גם אתם עשיתם את הרווח הזה על גב הלקוחות?      

אבשלום וילן: הראיתי לאביגיל שבאופן יחסי ובצורה מובהקת הגידול שלנו מגלגול הריבית היה הכי נמוך במערכת

אבשלום וילן:  אם אנחנו גובים על האשראי פחות מ8% ובנקים אחרים, כולל בנקים שהוחרגו, גובים עד 17%, זה אומר שהגלגול שלנו בצורה מובהקת עובר ללקוחות בפער הריבית

ולדימיר בליאק: אם אנחנו בהקשר לחוק הזה מדברים על מיליארד 400 מיליון שקל, כמה מתוך זה ייפול על הבנקים הקטנים?      

אביגיל ונקרט: כ-100 מיליון שקל

אורית פרקש הכהן: מה תעשה החרגה של בנקים קטנים בבעלות בנקים גדולים לכל החוק הזה? אני חושבת שזה שומט את הבסיס מכל החוק הזה כי הבסיס הוא מיסוי

אליהו דלל: כשמדברים על תחרות, מדברים גם על העניין של פריסה נכונה וגדולה של הבנקים

אליהו דלל:  בנק מסד ויהב נמצאים בפריפריה

אליהו דלל:  אני חושב שהקריטריון צריך להיות לפי נתח שוק

אליהו דלל:  אם נראה את הטבלה של נתח השוק ונגדיר שנתח השוק יהיה פחות מ-3% או 4%, אני חושב שמצאנו את הנוסחה הנכונה להחרגה

אבשלום וילן: בדברי חקיקה קודמים שנגעו לבנקים קטנים פעלו אך ורק לפי נתח שוק של עד 5%

נאור שירי: הקטע הזה של מיסוי נשמע לי פתרון רחב כמו איזה קיצוץ רוחבי

נאור שירי:  האם עכשיו הדבר הזה יהפוך לשגרה?     

אביגיל ונקרט: לא, זאת הוראת שעה

נאור שירי: זו יכולה להיות הוראת שעה לעוד שנה, לעוד שנתיים

נאור שירי:  אפשר להאריך את הוראת השעה

נאור שירי:  האם פייסבוק משלמת מיסים במדינת ישראל?     

משה גפני: האם אתם הולכים למהלך קבוע?     

אביגיל ונקרט: הנוסח שהונח על שולחן הוועדה מדבר על המיסוי הנוסף שיחול ב-2024 ו-2025, כאשר לגבי שנת 2025 יש נקודה - -      

נאור שירי: שר האוצר מחליט

משה גפני: הבאנו חוק שמדבר רק על השנתיים האלה

עופר רז דרור: פייסבוק, ככל הידוע לי, משלמת מיסים בישראל

עופר רז דרור:  בעולם ההייטק יש הרבה פעמים הסדר של קוסט פלוס, לכן אני מניח שזה המצב גם פה

נאור שירי: הרציונל אומר שיש חברות ענק בעולם שהן כמו בנקים ובהן אף אחד לא נוגע

נאור שירי:  אתם מפחדים לדבר על זה

משה גפני: משרד המשפטים, בקשה

לירון נעים: המטרה של החרגת הבנקים הקטנים היא לא לפגוע ברווחיות וביכולת שלהם להתחרות בשוק מתן האשראי

לירון נעים:  כשאנחנו באים לשאול את שאלת השליטה, אנחנו מתעניינים במהות, האם יש פה יכולת לכוון

משה גפני: יש פה את הנושא החברתי, את הלקוחות של הבנקים האלה

משה גפני:  האם זה מהווה שינוי שצריך להיות אצלנו בהחלטה?     

לירון נעים: הקריטריונים שבוחן החוק הזה הם קריטריונים של רווחיות ושלא תיפגע בעקבות החוק הזה היכולת לשחק בשוק התחרותי של מתן  האשראי בישראל

לירון נעים:  הבנקים הקטנים מפנים פה להגדרות שליטה בחוק התחרות הכלכלית

לירון נעים:  בחוק התחרות הגדרת שליטה משמשת בהקשרים אחרים, היא לא משמשת בהקשר של מיזוגים

לירון נעים:  היא משמשת ליחסי חברת אם וחברת בת, להגדרות של תאגידים חקלאיים ולחישוב מחזורים

לירון נעים:  כשבאים מבחינה תחרותית לבחון שליטה, גם כשבוחנים מיזוגים וגם כשבוחנים דברים אחרים, אפשר להסתכל בכללי התחרות הכלכלית (הוראות והגדרות כלליות)

לירון נעים:  שם יש הגדרה אחרת של שליטה, של יכולת לכוון, הגדרה מהותית

אורית פרקש הכהן: מה השורה התחתונה שלך?     

לירון נעים: הכל תלוי בניתוח שעושה משרד האוצר

לירון נעים:  הצעת החוק הזאת מדברת על אם בנק קטן זקוק להחרגה מהטעם שאין לו רווחים חריגים או מהטעם שזה יפגע ביכולת שלו להתחרות

אורית פרקש הכהן: החוק הזה הוא לא מיסוי של רווחים חריגים

לירון נעים: נכון, זה מיסוי של רווחים בעקבות רווחיות חריגה

ינון אזולאי: השאלה אם משרד האוצר הסתכל על זה שיש להם יכולת התערבות והכוונה של כל נושא המחירים

אורית פרקש הכהן: האם מבחינתך בנק יהב ובנק מסד הם בבעלות של הבנקים האלה?     

לירון נעים: שאלת השליטה היא שאלה שרלוונטית לשאלות שדיברתי עליהן כרגע

לירון נעים:  השאלה אם יש או אין שליטה משפיעה על השאלה אם הבנק הקטן יכול להמשיך להתחרות בשוק מתן האשראי גם אחרי שהוטל עליו מס כזה, והאם לבנק הזה יש רווחיות חריגה או לא

אורית פרקש הכהן: אנחנו בדיון הקונקרטי, תרדי לקרקע

לירון נעים: ניתן בהחלט להצדיק את המודל כפי שכתוב כרגע בהצעת החוק מבחינת הקריטריונים שעליהם דיברנו, כלומר, האם זה פוגע ביכולת להתחרות ואם יש רווחיות חריגה

לירון נעים:  משרד האוצר אומר לנו שלפי הקריטריונים האלה אין סיבה להחריג בנקים נוספים

לירון נעים:  יכול להיות שיש פה עוד עובדות שצריך לבדוק, עוד נתונים שצריך לתת עליהם את הדעת

ינון אזולאי: מה זה "יכול להיות"? אם את אומרת שיש עוד נתונים, תגידי מה הנתונים שלפי דעתך כמשרד המשפטים את רוצה לשמוע

לירון נעים: הנתונים שדיברנו עליהם בהחלט מצדיקים שההחרגה תהיה רק כפי שהיא מוצעת פה

משה גפני: אם נוסיף את הבנקים האלה וננמק את זה עם הנושא החברתי, האם זה יכול לפסול את החוק?     

לירון נעים: ככל שיש נימוק והצדקה לא צריכה להיות בעיית שוויון

משה גפני: גם החוק שהובא על ידי האוצר מתייחס לעניין של הגודל, להיקף בנק שהוא פחות מ-5%

לירון נעים: עלתה פה טענת הרטרואקטיביות, טענת הרטרוספקטיביות

לירון נעים:  צריך לומר שהחוק הזה לא קונס את הבנקים על רווחי העבר שלהם

לירון נעים:  זה חוק צופה פני עתיד, זה חוק שמתייחס לתחזיות כלכליות על המשך הרווחיות של הבנקים

אימאן ח'טיב יאסין: הם לא ישלמו על מה שהם קיבלו השנה?     

לירון נעים: הם ישלמו על הרווחים העתידיים שלהם החל ממועד חקיקת החוק

לירון נעים:  אפשר לראות שבסעיף 24(ד) להצעת החוק יש מנגנון שמאפשר לשר האוצר לתקן או לעצור את המיסוי הזה באוקטובר 2025, אם התחזיות השתנו

לירון נעים:  החוק הזה הוא לחלוטין חוק צופה פני עתיד

לירון נעים:      נשאלה השאלה למה רק בנקים ולא גופים פיננסיים נוספים

לירון נעים:  אמנם אין פה מנגנון שבוחן רווחי יתר, אבל ההצדקה לחקיקה הזאת היא רווחיות חריגה

לירון נעים:  הרווחיות החריגה בשיעורים המאוד מרשימים ומשמעותיים היא מאפיין של הבנקים

לירון נעים:  אנחנו לא המדינה היחידה שעושה מהלך כזה, עשו מהלכים כאלה גם בעולם

לירון נעים:  בחלק מהמדינות עשו את זה רק על בנקים

לירון נעים:  בליטא, בהונגריה, בקנדה, בצ'כיה, בספרד עשו רק על בנקים, אבל יש מדינות שבהן עשו את זה גם על חברות אנרגיה ומדינות שבהן עשו את זה גם על גופים פיננסיים נוספים

לירון נעים:  הקטגוריה של בנקים כקטגוריה שאפשר לדבר על הרווחיות החריגה שלה זה דבר שיש לו גם תקדימים בעולם

לירון נעים:  כשיש איזו שהיא הצדקה להבחין סקטור מסוים ולהחיל עליו מס מיוחד, אם מס רווחי יתר ואם מס רווח בשיעור גבוה יותר, ודאי שמבחינה משפטית אין שום בעיה

ינון אזולאי: זה לא נכון להגיד שזה צופה פני עתיד, כי הרווח שהבנק הרוויח ממה שהוא לקח מהלקוח מושפע ממה שקרה גם אחורה

לירון נעים: זו אמירה שנכונה לכל מס

ינון אזולאי: אבל עכשיו אנחנו נמצאים בחוק הזה

ינון אזולאי:  האם המס הזה לא נקרא רטרו?      

אורית פרקש הכהן: איך זה רטרו? לא הולכים לשנה שעברה, הולכים לשנה הבאה

ינון אזולאי: נניח שהבנק נתן הלוואה או נתן משכנתה על פי ריבית קבועה, כשהריבית הקבועה היא לחמש שנים, ל-10 שנים

ינון אזולאי:  ההתחלה של ההלוואה הייתה לפני שנה, לפני חצי שנה, לפני חודש, כשעל סמך זה הוא תכנן את הצעדים שלו

ינון אזולאי:  גם אם מחר הריבית תעלה ל-10%, הוא לא יכול לשנות

ינון אזולאי:  זה כן נוגס בו אחורה

אליהו דלל: אז זה נוגס בו

ינון אזולאי: יש לי בטן מלאה על הבנקים, על הרווחים של הבנקים, ואני גם בין אלה שנלחמים נגד הבנקים מלחמת חורמה, אבל אני אוהב שתהיה הגינות

ינון אזולאי:  אם בספו של דבר זה יגיע לבית משפט, יהיה גם יותר קל בבית המשפט

לירון נעים: כשאנחנו בוחנים רטרואקטיביות של חוק, אנחנו שואלים אם אנחנו ממסים את הבנקים על רווחים שהיו להם בעבר

לירון נעים:  התשובה היא לא

לירון נעים:  אנחנו ממסים אותם על הרווח שיהיה להם בעתיד

לירון נעים:  יכול להיות שכדי לשלם את המס הזה בעתיד הם ישתמשו בכסף שהם הרוויחו בעבר, אבל זה תמיד נכון לגבי כל - -     

ינון אזולאי: זה לכבול אותם, כי זה גם על אחורה

לירון נעים: המס הוא על הרווח כפי שיחושב בשנת 2024

ינון אזולאי: אני לא חושב שקיבלתי על זה תשובה

לירון נעים: יש הגדרה של רווח ואיך מחשבים אותו

לירון נעים:  יחשבו אותו על בסיס הרווחים שלהם בשנת 2024

שולמית אלוני: האם בחנתם קביעת קריטריון למדד רווחיות?     

לירון נעים: יש מודלים שונים בעולם

לירון נעים:  יש מקומות שבהם בנו איזה שהוא מנגנון לרווחיות מריבית, יש מדינות שבהן בנו מנגנונים לבחינת רווחי יתר

לירון נעים:  ההצעה פה היא לקחת את מס הרווח הקיים ולהעלות את השיעור שלו בלי לבנות מנגנון שלם שבוחן מה הוא רכיב היתר

לירון נעים:  הסיבה שזה לגיטימי היא שמבחינה תוצאתית המיסוי הזה מביא למיסוי של רווחי היתר, של שכבת היתר

אורית פרקש הכהן: זה לא מס של רווחי יתר

אורית פרקש הכהן:  זו לא החקיקה

לירון נעים: זה לא מס רווחי יתר

אורית פרקש הכהן: אולי כדאי להפסיק להשתמש בניסוח הזה

לירון נעים: אין פה מנגנון של רווחי יתר

לירון נעים:  אנחנו ממסים רווחים מהשקל הראשון, כשהרציונל שעומד מאחורי זה הוא הרווחיות החריגה של הבנקים

לירון נעים:  מבחינה תוצאתית אנחנו ממסים אותם בגין הרווחיות החריגה שלהם

ינון אזולאי: אתם טוענים שיש רווחים חריגים לבנקים ולכן הם מוסו ולא חברות אחרות

ינון אזולאי:  האם בדקתם גם לגבי חברות אחרות שנמצאות בשוק היום, כמו למשל רשתות מזון, חברות ביטוח, אם גם להן יש רווחי יתר?      

לירון נעים: אני חושבת שמשרד האוצר יודע להשיב על השאלה הזאת

ולדימיר בליאק: אני רוצה שנייה לחזור לדיון על הבנקים הקטנים

ולדימיר בליאק:  אני לא מתנגד להחרגה של בנק יהב ובנק מסד, אבל האם יש איזו שהיא כוונה בתקופה הקרובה להגדיל את האחזקות של בינלאומי ומזרחי?     

אבשלום וילן: אני מייצג את בנק יהב, לא את הבעלים, לכן יהיה קשה לי לענות

ולדימיר בליאק: כי היו פרסומים בנושא

אבשלום וילן: היו פרסומים בנושא, וגם היו פרסומים לאורך השנים

אבשלום וילן:  זה לא סוד שהמדינה וההסתדרות מעוניינים למכור חלק מהאחזקות שלהם

אבשלום וילן:  מנהל רשות החברות, ינקי, אמר שהוא היה מעוניין למכור את זה דרך הבורסה, לכן הכל פתוח

אבשלום וילן:  אני מניח שזה גם יתגלגל לכאן

אבשלום וילן:  כשמדברים על כללי חוק התחרות, ואין פה משהו פרסונאלי לגבי יהב, אנחנו נפעל לפי החוק

אבשלום וילן:  ברגע שיוגדלו האחזקות באחת מן הקבוצות זה ינוע לפי חוק התחרות

ולדימיר בליאק: האם לא ידוע לך על הכוונה להגדיל את אחוז האחזקה של מזרחי?     

אבשלום וילן: אני ניזון כרגע משמועות, מהכתבות בעיתון

אבשלום וילן:  לא נאמר לי שום דבר מרשות התחרות או מהבעלים האחרים, מה שמעיד על העובדה שאנחנו מתנהלים בצורה עצמאית לגמרי

אבשלום וילן:  אני לא יכול להתקשר למנכ"ל קבוצת האם ולשאול אותו אם הוא סגר משהו או לא סגר, כי אז אני עובר על כללי חוק התחרות

אבשלום וילן:  תזכרו שאנחנו כרגע רק ב-50%

משה גפני: הרווחים של הבנקים זה לא דבר שנפל עלינו כרעם מהשמיים

משה גפני:  אנחנו חושבים שהמיסוי הוא מיסוי חיובי

משה גפני:  אם זה היה על משהו אחר, יכול להיות שהיינו קופצים מהמקום ושואלים למה להתערב

משה גפני:  יש לנו כמה בעיות עם הדבר הזה

משה גפני:  בעיה אחת, ואמרנו אותה גם בישיבה הקודמת, היא איך אנחנו מבטיחים שזה לא ייגרר ללקוחות

משה גפני:  אנחנו רוצים שהלקוחות ירוויחו מזה, לא רק משרד האוצר, כי הם שילמו כל השנים ריבית על אשראי, על משכנתאות, על כל הדברים

משה גפני:  אם נפחית לכם קצת את המיסים, האם תסכימו לתת את זה גם ללקוחות? אנחנו רוצים שהמציאות תהיה שלא אנחנו כופים עליכם בחקיקה - שזה יהיה בהסכמה

שרן השכל: לא כולנו חושבים שהמיסוי הזה הוא טוב

משה גפני: לא אמרתי שכולם

שרן השכל: לא בצורה שבה הוא נעשה

שרן השכל:  יש לי המון סימני שאלה לגבי זה, כי אנחנו יודעים שהכסף הזה יילקח מהאזרחים, שהאזרחים הם אלה שבסוף ישלמו את המיסוי הזה

משה גפני: מה נעשה לגבי הרווחים?     

שרן השכל: גם לי יש בטן מלאה על הבנקים, אם מבחינת המוצרים ואם מבחינת התחרות, ויש הרבה מה לדבר פה, אבל זה שצריך איכשהו להכניס כסף מרווחי יתר מוסיף איזו שהיא שנאה שאני לא אוהבת אותה

שרן השכל:   השנאה שמלבים פוגעת בסוף בכלכלה הישראלית, מייצרת המון-המון סיסמאות, לא מייצרת לנו כלכלה טובה

שרן השכל:       לפני כמה חודשים דיברנו על תקציב 2023

שרן השכל:  הערכות שלכם היו שגויות, הטעיתם אותנו

שרן השכל:  היו הרבה דברים שהכשילו אותנו כי נכנסנו לתוך בור תקציבי מטורף

שרן השכל:  ברור שצריך לקחת כסף, אבל אנחנו כרגע נמצאים במצב של מלחמה, אנחנו מבינים את האתגרים הכלכליים הבלתי רגילים שמדינת ישראל ניצבת מולם

שרן השכל:  ממש לא מזמן יצא הדוח של מודי'ס שמדבר בדיוק על הנושא של ההתערבות של הממשלה, על אי השקעה במנועי צמיחה, על הקפאה של מנועי צמיחה, על חוסר יציבות

שרן השכל:  אנחנו בצדק חוששים למנועי הצמיחה שלנו שמגיעים מהשקעות זרות, מתעשייה ישראלית

שרן השכל:  אתם מביאים איזה שהוא חוק שמדבר על מיסוי של מוצר מסוים, אבל האם אתם לא מכניסים עוד אש למדורה של אותן מערכות כלכליות שעלולות להבריח מכאן משקיעים זרים? זו שאלה קריטית, כי אם אנחנו רוצים לשקם את הכלכלה במהירות הגדולה ביותר אנחנו צריכים אותם

שרן השכל:       אתם עוסקים המון במי מכווין את הפעילות והשליטה בבנקים הקטנים, אבל צריך להסתכל על הרווחים

שרן השכל:  מה אתם חוששים? שמישהו ינצל את זה כדי להוסיף עוד איזה מוצר? אם הרווח שלהם יגדל ויהיה יותר מ-5%, הם יצאו מתוך ההגדרה הזאת

שרן השכל:  אלה בנקים שמנוהלים על ידי עובדים, וברור שרוב המוטבים או ההשקעה תגיע לאותם עובדים

שרן השכל:  חברי הכנסת כאן לא חוששים מזה

שרן השכל:  יש חשש שמישהו מהקבוצה הגדולה ינצל את המצב ודרך המוצרים האלה יעשה רווחים? כמה רווחים הוא כבר יעשה? אם הוא יגדיל את רווחיו מעל נתח שוק של 5%, נהדר, הוא ייכנס לתוך המתווה הרגיל

שרן השכל:  אני לא חושבת שיש לנו באמת סיבה מהבחינה הזאת לפחד

שרן השכל:  אני חושבת שאנחנו צריכים לפחד מהמיסוי בכללותו, כי אני חושבת שיש שיקול דעת מוטה

שרן השכל:  אם כבר החלטתם לעשות את זה, אז חבר'ה, תעודדו את התחרות בבנקים, תסייעו לאותם בנקים קטנים

משה גפני: איגוד הבנקים, בקשה

איתן מדמון: בפעם הקודמת דיברנו על זה שהחוק המוצע בהחלט עשוי להביא למצב שבו היצע האשראי יקטן, מקורות המימון יתייקרו במערכת הבנקאית ויהיה צורך ביותר אשראי במשק הישראלי

איתן מדמון:       הנושא של הגלגול ללקוחות נתון למדיניות עסקית של כל בנק בנפרד

איתן מדמון:  לא בחנו את זה, וגם לי כאיגוד אסור לבחון את זה, אבל זה מסר שאנחנו מאוד קשובים לו והוא יועבר

איתן מדמון:  אתם יודעים שאנחנו מתנגדים לחוק המוצע, אבל לאור המורכבות של הנושא וההשלכות המאוד משמעותיות שלו ראוי שנקיים דיון יותר מעמיק לגבי היקף התחולה, שתהיה שוויונית

איתן מדמון:  יכול להיות שנוכל למצוא איזה שהוא פתרון לכל האירוע בכללותו

איתן מדמון:      דיברנו בישיבה הקודמת שאנחנו מאד חוששים מדירוג הבנקים שירד בעקבות הדוח של מודי'ס

איתן מדמון:  כבר באותו ערב מודי'ס הודיעה על דירוג האשראי של המערכת הבנקאית, כולל תחזית שלילית, כולל אופק שלילי

איתן מדמון:  האופק הרבה יותר מטריד מאשר הורדת הדירוג המיידית

איתן מדמון:  אני מציע לראות מה הם כותבים לגבי התחזית השלילית

איתן מדמון:  הם מעריכים שרווחי הבנקים ירדו בשל עלייה במחירי הסיכון בשל צניחה איטית בתיק האשראי, בשל צעדי תמיכה של הבנקים בלקוחות והמיסוי

איתן מדמון:  אלה הדברים שגרמו למודי'ס להוריד את הדירוג

איתן מדמון:  מדברים פה על רווחי יתר

איתן מדמון:  גם במודי'ס לא בטוחים שאלה רווחי יתר

איתן מדמון:  נאמר פה על ידי משרד המשפטים ועל ידי משרד האוצר שמדובר על מס מהשקל הראשון שאותו ממסים על בסיס מה שהיה, אבל כל האנליסטים תמימי דעים שמה שהיה הוא לא מה שיהיה

איתן מדמון:  יש בעיה מאוד קשה במסגרת ההנחה שלכם לגבי הצורך במס הזה

איתן מדמון:       שתי המדינות היחידות שבהן הוטל מיסוי רק על הבנקים הן הונגריה ואיטליה, כאשר באיטליה, אני מזכיר, בעקבות הטלת המס היה משבר מאוד גדול בשווי של המערכת הבנקאית ונפלו מניות הבנקים

איתן מדמון:  באיטליה אין מלחמה, אין איזה איום עתידי, אין אי ודאות כמו שקורית כאן

איתן מדמון:  מודי'ס והבנק המרכזי האירופאי פרסמו בספטמבר אזהרות להטלת המס, צפי לפגיעה בהיצע האשראי, חשש מיכולת הגיוס של הבנקים ממשקיעים זרים ומקומיים, וטענו שהמנגנון המוצע מסתמך על רווחי העבר

איתן מדמון:   נציגת האוצר אמרה בדיון הקודם ששינו שם את החוק

איתן מדמון:  לא שינו שם את החוק, אלא קבעו שהסכום הזה שהוגדר כמיסוי יתר, במידה והבנקים משאירים אותו כקרן הון, לא ימוסה

איתן מדמון:  זה פתרון שאתם יכולים לחשוב עליו גם במקרה הזה, כי חבל לעבור את כל התהליך כמו שאיטליה עברה

איתן מדמון:  כפי שאמרתי קודם, פוטנציאל האשראי ייפגע ב-30 מיליארד

איתן מדמון:  זה פוגע באמון המשקיעים הזרים בהשקעות שלהם

איתן מדמון:  בנקים מרכזיים וחברות דירוג מתנגדים למס הזה

איתן מדמון:  בנקים בינלאומיים, כפי שהסברתי בפעם הקודמת, מקטינים את חשיפת האשראי שלהם במשק הישראלי לאור הסיכון הגדול

איתן מדמון:  לאור כל הנושא הזה אנחנו מתנגדים למתכונת החוק המוצעת

איתן מדמון:  יכול להיות שצריך לקיים דיון מעמיק כדי למצוא פתרון יותר נכון ומאוזן לכל הסיפור הזה

משה גפני: בנק לאומי, בקשה

ברי רוזנברג: אנחנו בעד חלוקת הנטל באופן שוויוני וסביר ונגד סיכול ממוקד על חמישה בנקים, על חמש חברות במשק

ברי רוזנברג:  אנחנו לא מטילים דופי בזכות ובחובה של האוצר למצוא מקורות תקציביים, אבל זה לא יכול לחול על חמש חברות

ברי רוזנברג:  הדבר הזה הוא לא שוויוני, הוא לא נכון

ברי רוזנברג:  צריך למצוא איזה שהוא קריטריון להחיל את זה על יותר חברות

ברי רוזנברג:       לבנקים יש תפקיד חשוב בשנים הקרובות ביכולת לחזק את המשק, ליצור פה יציבות כלכלית

ברי רוזנברג:  דירוג אשראי וחוקים בסגנון הזה פוגעים ביכולת של הבנקים לעמוד איתנים, בחובה שלהם לעמוד איתנים, כפי שאנחנו רוצים להיות, ופוגעים בחוסן וביכולת להעמיד אשראי

ברי רוזנברג:  הדרך הנכונה וההגיונית זה לגלגל את הכסף באופן ישיר ללקוחות

ברי רוזנברג:  המערכת הבנקאית העמידה 2

ברי רוזנברג: 1 מיליארד, לפי הדוחות האחרונים שפרסמנו, לטובת הלקוחות מאז תחילת המלחמה, אם באופנים של הטבות וכו'

משה גפני: מה דעתכם על הבנקים הקטנים?     

ברי רוזנברג: אני לא רואה סיבה להחריג מישהו, לרבות בנקים שכבר הוחרגו

ברי רוזנברג:  הטענה של האוצר בהחרגה שלהם היא שזה יגביר את התחרות

ברי רוזנברג:  אחד הבנקים שהוחרגו הוא הבנק היקר ביותר במערכת

אורית פרקש הכהן: יקר ללקוחות

ברי רוזנברג: כן, הריבית היא 17%, משהו כזה

אביגיל ונקרט: אני רוצה להזכיר את הסיבה שאנחנו נמצאים כאן

אביגיל ונקרט:  מדובר בצעד פיסקאלי שהוא חלק מהתכנית המאזנת לתקציב 2024

אביגיל ונקרט:  כפי שהראינו, היה תהליך חריג של גידול ברווחי הבנקים כתוצאה מעליית ריבית בנק ישראל

אביגיל ונקרט:  זה הסקטור היחיד שזה קרה בו בצורה רוחבית, לכן אנחנו סבורים שיש כאן הצדקה מקצועית להטיל מס נוסף

אביגיל ונקרט:  החשש שחברת הכנסת השכל העלתה הוא שיש כאן השפעה על הסביבה העסקית

אביגיל ונקרט:  גם אנחנו סבורים שיש חשש מסוים מהשפעה כזאת

אביגיל ונקרט:  ציינו שזה עשוי להיתפס כמהלך מעט בעייתי, שזה יכול לייצר ציפיות שליליות לגבי ההתנהלות של המדינה כלפי סקטורים עסקיים, בפרט כאשר המדינה נמצאת במצב של סיכון מוגבר מנסיבות אחרות, לכן המהלכים שעשינו יצרו איזון בחקיקה

אביגיל ונקרט:        ציין כאן איגוד הבנקים את החשש ממה שקרה באיטליה

אביגיל ונקרט:  בישראל הדבר הזה לא קרה כשהכוונה פורסמה, כשהממשלה אישרה וכשהחוק הוגש לכנסת

אביגיל ונקרט:  גם האנליסטים מתייחסים למס הנוסף הזה כמס סביר, לכן אנחנו לא חושבים שבנוסח הנוכחי יש חשש שמה שקרה באיטליה יקרה כאן

אביגיל ונקרט:  כפי שציינתי, אנחנו עושים מס זמני, לכן חלק גדול מההשפעות השליליות האלו מתמתנות

אביגיל ונקרט:  מדובר רק בשנתיים, עם אפשרות של שר האוצר לקבוע שהמס הנוסף לא יחול בשנת 2025

נעמה לזימי: איך אנחנו בכל זאת מצליחים לצבוע את הכסף או חלקו? כל מס שמגיע לפה, גם כשהוא מס נכון שאנחנו מחכים לו הרבה זמן ושואפים אליו, מגיע מהמטרה של כיסוי קופת גירעון, לא מהמטרה הצודקת שהיינו רוצים

נעמה לזימי:  אני מציעה לראות איך צובעים חלק מהמס הזה לקבוצות אוכלוסיות שנגדיר אותן פה

נעמה לזימי:  אי אפשר לקבוע דבר כזה בלי צביעת הכסף

משה גפני: אני מנסה

נעמה לזימי: אולי קרן ייעודית לנפגעי מלחמה

אליהו דלל: אני לא מתלהב מהמס הזה

אליהו דלל:  אין ספק שיש לו השפעות שליליות כלפי התדמית של הבנקים, כלפי התדמית של הכלכלה, וגם המס הזה הוא מס אחרי שהסוסים ברחו מהאורווה, מס עתידי, כי אנחנו מדברים על הרווח מפה ואילך

אליהו דלל:  לא בטוח שתהיה רווחיות כמו שאנחנו צופים כי אנחנו לא רואים שהריבית הולכת לעלות

אליהו דלל:        אני בעד הבקשה של האוצר, אבל הייתי עושה את זה בצורה של נתח שוק של הבנקים

אליהו דלל:  קיבלתי את נתחי השוק של הבנקים הקטנים

אליהו דלל:  הבנק הגדול מבין הבנקים הקטנים הוא מרכנתיל עם 2

אליהו דלל: 8%, יהב עם 1

אליהו דלל: 5%, מסד עם חצי אחוז, בנק ירושלים וואן זירו עם חצי אחוז

אליהו דלל:  אני חושב שנכון להחריג את הבנקים הקטנים

אליהו דלל:  דיברנו פה על כך שמדובר על 100,150 מיליון שקל

אליהו דלל:  אם מדברים על שנתיים סך הכל, על הוראת שעה, אני חושב שצריך להחריג את הבנקים הקטנים, לא לבקש מהם

אביגיל ונקרט: השאלה מבחינתנו היא מה תכלית ההחרגה

אביגיל ונקרט:  כפי שאמרנו, היו שתי תכליות

אביגיל ונקרט:  התכלית הראשונה הייתה לא לפגוע ביכולת של אותם בנקים להתחרות בהיצע האשראי, והתכלית השנייה היא שהתשואה להון הייתה נמוכה יותר

אביגיל ונקרט:  מבחינת היכולת להתחרות בהעמדת אשראי אנחנו צריכים לשאול את עצמנו אם אלה בנקים שפועלים בדינמיקה תחרותית

אביגיל ונקרט:  אנחנו חושבים שבנק שמוחזק בידי בנק גדול יותר הוא חלק מאותו שיווי משקל מתואם של המערכת הבנקאית שפועלת כמערכת לא תחרותית, הוא לא גורם שמחולל תחרות

אבשלום וילן: זה לא נכון שהבנקים הקטנים לא מחוללים תחרות

אבשלום וילן:  אם 10% מנתח השוק שלנו הוא במשקי הבית,  איך אנחנו לא מחוללים תחרות?      

אליהו דלל: אני חושב שהבנקים הקטנים הם כן מחוללי תחרות

אליהו דלל:  גם מבחינה גיאוגרפית אנחנו רואים איפה הם נמצאים

אליהו דלל:  אנחנו רואים שאיפה שנסגר בנק גדול נכנס בנק קטן

יצחק פינדרוס: אם תראה כמה הם בנתח שוק וכמה הם בכמות הסניפים, אתה תראה שזה פי 2

יצחק פינדרוס:  הבנקים הגדולים סוגרים

אבשלום וילן: לבנק יהב יש 55 סניפים ברחבי הארץ, כשהחלק היחסי שלו ברווחיות הוא בסך הכל אחוז נקודה - -      

אליהו דלל: אפשר לקבל נתונים מהאוצר לגבי נתחי השוק של כל בנק ואת מספר הסניפים שלו בכל בארץ?     

ינון אזולאי: ואיפה הם ממוקמים

עופר רז דרור: אם מדברים על קבוצה עסקית שכוללת בנק גדול ובנק קטן עם שיעורי מס שונים, החשש הוא מהעברת רווחים למקום שהמיסים בו נמוכים יותר

גבי טייטל: זה לא יכול לקרות

משה גפני: סיימנו את הדיון בעניין הזה