ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 292, 2024-02-11 00:00

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה, בנושא "הדוח הלאומי לאובדן מזון ולהצלתו: כמעט 23 מיליארד שקלים בשנה מתבזבזים עקב אובדן מזון", של ח"כ יונתן מישרקי, משה רוט, אחמד טיבי, צגה מלקו, אימאן ח'טיב יאסין"

דוד ביטן:  משה רוט

דוד ביטן:  בבקשה

דוד ביטן:  הצעה לסדר נכון?     

משה רוט: כבוד היושב-ראש, אני מודה לך שהקדמת והעדפת את הנושא הזה כי הוא ראוי להעדפה

משה רוט:  חז"ל אומרים שכל יום היו פונים לדויד המלך ואומרים לו, 'עמך ישראל צריכים פרנסה'

משה רוט:  זה היה מספיק חשוב לדבר על זה יום-יום עם המלך עצמו אז קל וחומר שכבוד היו"ר  שמך דוד וראוי שתדון בזה

משה רוט:  זה בידיים שלנו להביא פתרון כולל בעניין מזון, הצלתו ושינועו

משה רוט:  נפגשתי כשיעורי בית עם אנשים מאוד טובים שריגשו אותי ברצון שלהם

דוד ביטן: באיזה מזון מדובר?     

משה רוט: תכף אגיע לזה, ההשלכות של הדבר הזה הרבה יותר גדולות משידעתי

משה רוט:  זה לא רק הסכום של מיליארדים שנציל למשק, אלא נחסוך למשק גם בכל מיני תחומים ותכף נשמע את הפירוט

משה רוט:  שרק לא יהיה דוגמת 'נפגשנו, דנו, נפרדנו'

משה רוט:  אלא שנביא את זה לפתרון, אם בחקיקה, אם בנהלים, אם בתקציב

משה רוט:  לעשות הכול כדי להביא בשורות טובות לישראל בנושא הצלת מזון

דוד ביטן: אני יודע שבכנסות הקודמות היו הצעות חוק בנושא הזה אבל לא הסתיימו

משה רוט: לכן זה עוד יותר חשוב שנפעל בנושא ונקדם

דוד ביטן: טוב

דוד ביטן:  יונתן מישרקי

יונתן מישרקי: תודה רבה אדוני יושב-הראש

יונתן מישרקי:  אנחנו עסוקים בחודשים האחרונים בכמה ממצאי דוחות שקשורים לדעתי זה בזה ואומר את דעתי בנוגע לפתרון בעניין הזה

יונתן מישרקי:  יש את דוח העוני של הביטוח הלאומי, שהיינו עסוקים בו הרבה בוועדת העבודה והרווחה, יש את נושא דוח גל ההתייקרויות של מוצרי מזון, שדנו בו וגם את הדוח שאנחנו עסוקים בו כרגע של "לקט ישראל", שגם יושבים פה עכשיו, בנושא אובדן מזון והצלתו

יונתן מישרקי:       אני רואה קשר הדוק וסינרגטי בין העוני להתייקרויות ולהצלת המזון

יונתן מישרקי:  הכול חבילה אחת

יונתן מישרקי:  אנחנו מדברים על מספרים גדולים מאוד של מזון שהולך לאיבוד ויש פה אלמנטים גם של השפעות סביבתיות של הטמנת מזון, גם נושא של איכות המזון, שמשפיע ישירות על בריאות הציבור ולכן הראייה חייבת להיות הוליסטית של כלל המשרדים הנוגעים בדבר

יונתן מישרקי:  מאיכות הסביבה דרך בריאות וכלכלה, כמובן דרך אוצר

יונתן מישרקי:  והתכלול חייב לראות בעין מאוד רחבה ופרספקטיבה גדולה

יונתן מישרקי:  אנחנו מקדמים כרגע את הצעת החוק של הקמת רשות למאבק בעוני

יונתן מישרקי:  זו רשות שחברים בה על פי הצעת החוק שאנחנו מקדמים 11 משרדי ממשלה

דוד ביטן: זו הצעת חוק פרטית?     

יונתן מישרקי: הצעת חוק פרטית שמוגשת על ידי אופוזיציה וקואליציה, כולם יחד, בראשם חבר הכנסת ינון אזולאי

יונתן מישרקי:  יש שם 11 משרדים ששותפים, כולל משרד ראש הממשלה

יונתן מישרקי:  ייתכן שנצטרך לשפר אותה ולהכניס את המשרד לאיכות הסביבה ומשרדים אחרים שלא נמצאים בהצעת החוק כרגע, אבל אני רואה לנכון שהרשות הזאת צריכה להיות זו שתתכלל את כלל משרדי הממשלה

יונתן מישרקי:       כי אי אפשר להגיד שההיבטים של עוני לא קשורים להצלת מזון, או שאיכות סביבה לא קשורה להצלת מזון

יונתן מישרקי:  הכול חייב להיות בראייה אחת כוללת

יונתן מישרקי:  ולכן לתת להם איזו סמכות או להקים בתוך אותה רשות איזו תת-ועדה, שתדון בהצלת מזון

יונתן מישרקי:  אם זה בתוכנית לאומית, אם בחקיקה שתאסור על גופים ממשלתיים לזרוק וכמובן בהיבטים כאלה שיסתכלו גם על איכות המזון

יונתן מישרקי:  מה מגיע בסוף לפה של אותם אנשים שזקוקים לאוכל

יונתן מישרקי:       אם אתה מביא להם אוכל שהוא לא בריא ולא איכותי ואתה רק גורם להם להשמנה, לא עשינו שום דבר

יונתן מישרקי:  הצלת מזון חייבת להיתפס בראייה מושכלת בצורה הכי עמוקה שיכולה להיות לכן זו מטרת הדיון אם כבודו יצא בסיום הדיון הזה בקריאה שאנחנו נוביל תוכנית לאומית על ידי אותה רשות שאנחנו מקימים - זו תהיה ברכה

יונתן מישרקי:  כמובן נשמע גם את האנשים המכובדים פה סביב השולחן

יונתן מישרקי:  תודה

דוד ביטן: לא הבנתי

דוד ביטן:  הצעת החוק הזו מה היא אומרת? הקמת רשות ומה?     

יונתן מישרקי: הקמת הרשות ומאבק בעוני, נכון, גם אני לא מאמין בהקמת רשויות סתם

יונתן מישרקי:  הכנסנו לתוך הרשות הזו הרבה מאוד כלים אופרטיביים מול משרדי הממשלה

יונתן מישרקי:  כלומר, לא תכול להיות מוגשת הצעת חוק לממשלה או לכנסת בלי שהרשות תביא לנו נבחרי הציבור מראה מול העיניים, מה ההשפעה של זה על העוני

דוד ביטן: כל חוק?     

יונתן מישרקי: כן, כל חוק

יונתן מישרקי:  כן, מה ההשפעה שלה

יונתן מישרקי:  היום אתה מגיע לתקציב מדינה, אומנם מתוקן, יש לו השלכות רבות מאוד על משמעות העוני

יונתן מישרקי:  אין ראייה כללית היום בארץ כיצד לצמצם את ממדי העוני

יונתן מישרקי:  לכן אחד מתפקידיה יהיה גם להציב מראה מול עיני נבחרי הציבור והממשלה

יונתן מישרקי:  עוד תגיש הרשות תוכנית רב-שנתית לאומית לצמצום ממדי העוני, ולכן חלק מזה חייב להיות נושא הצלת מזון, שינוע מזון, מי מהעמותות שמטפלות בזה - כיצד אנחנו מבקרים אותן, איך יודעים שזה מגיע בסוף לפה של האנשים ואיזה אוכל מגיע אליהם בסוף

יונתן מישרקי:  יש פה הרבה דברים ולכן כך צריך להתייחס לזה

דוד ביטן: אתם מדברים פה על הפסד של מזון

דוד ביטן:  על ידי מי?     

יונתן מישרקי: גם חברות ממשלתיות, גם גופים פרטיים

דוד ביטן: האוכל שנזרק ממסעדות?     

משה רוט: גם חקלאות

צגה מלקו: חקלאות

שלום דנינו: חקלאות, חקלאות באופן רב

שלום דנינו:  ההפסד הוא לחברה הישראלית זה שחקלאי נושרים לו תפוזים ואין לו למי לתת אותם, זה לא אובדן שלו

שלום דנינו:  הוא מנהל את העסק שלו ולוקח את זה בחשבון, אבל אנחנו מפסידים את העודפים האלה

שלום דנינו:  וכך בכל מקום, אולם אירועים או מסעדה שעושה אירוע ומבשלת את המזון הזה, זה בחשבון שלה, אבל אם היא זורקת את אותו מזון?     

דוד ביטן: עמותות כמו של חב"ד בראשון לציון

דוד ביטן:  הוא מסתובב ולוקח אוכל שנשאר ומחלק אותו

יונתן מישרקי: למי?     

שלום דנינו: אז אולי זה לא אובדן אלא הצלה ושווי

משה רוט: אבל זה רק חלק מהתמונה

אימאן ח'טיב יאסין: אולי כדאי שנתחיל את הדיונים ונשלים כל אחד את התפיסה שלו לגבי הדבר?     

דוד ביטן: לא סתם אני שואל

משה רוט: מבחינתו של חקלאי, אם היו נותנים לו סכום מועט עבור היבול, היבול הזה היה מגיע אל הציבור

משה רוט:  זה מיליארדים בשני הכיוונים, גם מצד שמגיע לציבור וגם מצד שנחסך, כי לא צריכים להשמיד אותו, כמו שלרוב עושים כי הרי זה לא נשמד בעצמו, צריך להשקיע בזה

דוד ביטן: אני לא יודע כיום על השמדות בחקלאות

דוד ביטן:  פעם היו, נכון?     

משה רוט: אז תכף נשמע מהם

דוד ביטן: אימאן

אימאן ח'טיב יאסין: צוהריים טובים לכולם, תודה שוב על הזריזות בהעלאת הנושא לדיון בוועדה

אימאן ח'טיב יאסין:       ישנו קשר ישיר בין עוני לבין הצלת מזון לגבי השאלה שלך מי מפסיד ומי מרוויח

אימאן ח'טיב יאסין:  הנושא הזה הוא רווח נקי במיוחד לעניים ולא רק

אימאן ח'טיב יאסין:  אם נסתכל על מספר העניים בישראל שמתקרב כמעט לשני מיליון נפשות, שמתוכן אחוז גדול של ילדים, אנחנו ידועים שבסופו של יום המדינה והתקציבים הכלליים גם מושפעים מזה

אימאן ח'טיב יאסין:  ילד עני שאין לו מה לאכול ואין לו אוכל בריא, ההתפתחות שלו לא בריאה, הנזק הבריאותי שלו בסוף מחייב גם השקעה מהתקציבים הממשלתיים בכל מיני משרדים, והוא יגדל ולא יתאפשרו לו אותם סיכויים לעבודה הגונה לו ואז אבטלה וכדומה

אימאן ח'טיב יאסין:  ולכן ראוי מלכתחילה באמת להציע את החוק של הצלת מזון ולבנות אותו בצורה מסודרת ולסגור את כל הפינות שלו, כך שלא יהיה אובדן של מזון ונפחית את מספר העניים וכך כולם ייצאו מורווחים מזה

אימאן ח'טיב יאסין:  לא אכנס למספרים ומדוע זה משתלם

אימאן ח'טיב יאסין:  כולנו פה משוכנעים שזה משתלם

דוד ביטן: הצלת מזון לא תוריד את מספר העניים, רק תיתן להם מענה

דוד ביטן:  הוא יישאר עני

אימאן ח'טיב יאסין: אני טוענת שבעתיד הרחוק זה כן מוריד

דוד ביטן: במה ואיך?     

יונתן מישרקי: אתה בכל מקרה היום מוציא כסף לביטחון תזונתי, המדינה מכניסה את היד לכיס

יונתן מישרקי:  אני לא אומר שזה פתרון, זה לא בא במקום, הראייה חייבת להיות הוליסטית

דוד ביטן: זה לא יוריד את העוני

אימאן ח'טיב יאסין: זה יוריד את העוני

דוד ביטן: איך זה מוריד את העוני?     

אימאן ח'טיב יאסין: נישאר חלוקים

דוד ביטן: לא, אתם רוצים דיון או לא? רק לטעון טענות?     

אימאן ח'טיב יאסין: לא רק טענות

אימאן ח'טיב יאסין:  משפחה שיש לה אוכל בריא ואפשרות לחיים בריאים, הילדים שלה יגדלו להיות בריאים – נפשית, חברתית ופיזית

אימאן ח'טיב יאסין:  ואז יש להם סיכויים, במעגל השני לא יהיו עניים

דוד ביטן: זה לא הנושא

אימאן ח'טיב יאסין: זה חלק מהנושא

דוד ביטן: אם אנחנו מצילים מזון, נגיד במסעדה, ואגודות הסיוע מביאות את זה למשפחה - - -     

אימאן ח'טיב יאסין: זה יגרום לכך שאותו ילד לא יישן רעב

אימאן ח'טיב יאסין:  זה במיידי

דוד ביטן: אולי זה מנציח את העוני

אימאן ח'טיב יאסין: זה מנציח אולי את הקטגוריה והקטלוג וכדומה, אבל מצד שני - - -     

דוד ביטן: אני לא בא בביקורת עליכם, אני בכוונה שואל שאלות

דוד ביטן:  איך אתם רוצים להציל, כתבת פה 23 מיליארד, לא יודע מאיפה הבאת את זה

דוד ביטן:  אבל איך אתם מתכוונים להציל את המזון הזה ולהביא אותו לעניים? הרי צריך מערכת שלמה לעניין הזה

אימאן ח'טיב יאסין: בדיוק, אז מותר לי להמשיך כאן?     

דוד ביטן: לא סיימת?     

אימאן ח'טיב יאסין: רציתי לדבר על הצעה שגם העליתי במליאה על הנושא שהזכרת - מסעדות וחתונות וכדומה, שם ידוע שצריך לפקח על האיכות של אותו אוכל שמגיע לאנשים, שלא יהיה אוכל מקולקל

דוד ביטן: לידיעתכם בעקבות העובדה שאנשים תרמו מזון לחיילי צה"ל זה גרם להם לחלות ובמשרד הביטחון הודיעו שיפסיקו להביא בשר מהאזרחים

אימאן ח'טיב יאסין: אני מתארת לעצמי, ולכן צריך מערך שלם, לבנות מערך שיוודא שהאוכל שמתקבל הוא אכן מזין, איכותי ובריאותי, לא מקולקל ויהיה משונע כך שגם יגיע בסופו של יום לאדם שזקוק לו בצורה נאותה

אימאן ח'טיב יאסין:  יש כאן גם בחברה היהודית וגם בחברה הערבית כל מיני עסקנים, אנשי צדקה, עושים כל אחד לפי היכולת שלו

אימאן ח'טיב יאסין:  אבל זה צריך להיות רשמי, שמי שמתעסק בזה יקבל אישור מהממשלה

אימאן ח'טיב יאסין:  יש לו מקום אחסון, מקררים, פיקוח - מישהו בא לבדוק, שינוע, קבלת תמריצים מהמדינה על העשייה וההתנדבות

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך לבנות מערך שלם בפיקוח ובהשגחה מלאה

אימאן ח'טיב יאסין:  בטוחה שאוכל יש, רק צריך לדאוג שיגיע בתהליך הנכון לאנשים שצריכים אותו

יונתן מישרקי: אנחנו נשענים על דוח של לקט ישראל

יונתן מישרקי:  זה מוצג בפנינו

יונתן מישרקי:  אם תרצו, נציג את זה גם בפניך, המספרים כולם גובשו על ידם בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות

יונתן מישרקי:  זה לשאלתך, מאיפה הבאנו את 23 המיליארד

דוד ביטן: שם הם קבעו את זה?     

אימאן ח'טיב יאסין: אבל לא כל 23 המיליארד הם ברי-הצלה, יש דברים שאי אפשר להציל

דוד ביטן: כל הספר הזה, אתה רוצה שאני אקרא? באמת מעניין מאיפה לקחתם את הסכום הזה

דוד ביטן:  כן, צגה, את רוצה להגיד משהו?     

צגה מלקו: כן

צגה מלקו:  תודה אדוני היושב-ראש, על דיון מאוד חשוב במהירות רבה ועל זה אנחנו משבחים אותך

דוד ביטן: הייתה לי פה בקשה של רוט שדיבר איתי מראש על העניין הזה

צגה מלקו: כמו בך, כך גם בי עלתה בהתחלה המחשבה שאולי זה ינציח את העוני

צגה מלקו:  אבל אנחנו חיים במציאות חיינו, במדינת ישראל יש אנשים רעים, ואנחנו רואים לפי דוח העוני כל פעם - - -     

דוד ביטן: מגיע להם אוכל אין ויכוח

דוד ביטן:  השאלה אם זה יקטין את העוני, היא אמרה שזה יקטין, לדעתי לא

אימאן ח'טיב יאסין: זה יגרום שלא יהיו ילדים בלי אוכל

דוד ביטן: מה שהיא מדברת, תגישו הצעת חוק, וזה יבוא לדיון

דוד ביטן:  השאלה היא איך אתם רוצים לעשות את זה

דוד ביטן:  יש הצעות חוק שכבר הוגשו, תראו אותן

דוד ביטן:  אנשים חשבו על זה הרבה

דוד ביטן:  דווקא חברי כנסת של מר"צ, בזמנה, הגישו הצעת חוק בעניין הזה

יונתן מישרקי: יש גם הצעת חוק של בצלאל בעניין הזה שמונחת כבר

דוד ביטן: איזה בצלאל? סמוטריץ'?     

יונתן מישרקי: לא, אברהם בצלאל

דוד ביטן: תסתכל בהצעות חוק מהעבר

צגה מלקו: אני רואה בטווח הכי מיידי לסייע לאנשים שבמצוקה, מי שאין לו אוכל

צגה מלקו:  נכון יש גופים, כמו שאמרת, חב"ד וכל מיני אנשים אוספים במסעדות ומחלקים

צגה מלקו:  גם זה חשוב, אבל צריך להיות פיקוח, צריך שזה יהיה בצורה מאורגנת, מפוקחת, מישהו צריך לקחת אחריות

צגה מלקו:       בנוסף מחירים של פירות וירקות כל כך גבוהים ויש אנשים שלא מרשים לעצמם לקנות

צגה מלקו:  במקום לזרוק את הפירות והירקות בחקלאות, באיזושהי צורה מסודרת אפשר בפיקוח להוריד את המחיר וכך אנשים מעוטי יכולת יכולים ליהנות מזה

צגה מלקו:  תזונה נכונה קשורה גם לבריאות

צגה מלקו:       לסיכום כלל הפעולות שבחנתי, אם גם יורידו מחירים, גם ייתנו לטווח המיידי עזרה, בנוסף גם המערכות כמו איכות הסביבה, בריאות וכו', כולן קשורות וצריך להקים איזה מנגנון שהמדינה תפקח עליו ושיעלה פחות ואנשים ייהנו גם מבחינה בריאותית וזה ייטיב עם מי שזקוק

שלום דנינו: אדוני היושב-ראש, אפשר?     

דוד ביטן: כן בבקשה

שלום דנינו: עברתי לצד של הנגד

שלום דנינו:  אני לא חשוב שהמדינה צריכה להיכנס לעניין הזה של ארגון המזון וחלוקתו

שלום דנינו:  זה בתחום הוולונטרי של עמותות, של אנשים מצוינים, מתנדבים, אנשים מהשכונה, עמותות מקומיות, וזה נהדר

שלום דנינו:       המדינה צרכה להתמקד במה שעושים היום בנושא של כרטיס מזון

שלום דנינו:  משפחות מתחת לקו עוני העומדות בפרמטרים שנקבעו לזכאות, יקבלו כרטיס מגנטי עם סכום, יקנו מה שצריך באיזו מכולת שהם רוצים, בצורה מכובדת ובזה נגמר העניין

שלום דנינו:  זה לא תפקידה של המדינה להתחיל לבדוק את המזון ולחלק אותו ולבדוק שמגיע לאן שצריך להגיע

שלום דנינו:  זה לא תפקידה של המדינה והיא לא צריכה להיכנס לזה

דוד ביטן: בשביל זה יש עמותות

צגה מלקו: אז נשמע את העמותות שיספרו כיצד עושים זאת

דוד ביטן: מה?     

צגה מלקו: העמותות עושות את זה ולכן הסתמכנו על המקרים שקיבלנו אותם

צגה מלקו:  מה שהעמותות עושות זה לא מספיק

צגה מלקו:  זה גדול מזה או שלתגמל את העמותות, להרחיב אותן, לתמרץ אותן

יונתן מישרקי: יש לי מילה אחת לח"כ דנינו, בכל מקרה ביטחונות המטה היום הוא אפס קצהו של מי שנזקק כי אנחנו יודעים שהסכומים המוקצבים לטובת העניין הזה הם באמת לא גדולים

יונתן מישרקי:  הצלת מזון קורית בכל מקרה

יונתן מישרקי:  יש גופים אזרחיים שעושים את זה אבל אין לנו על זה פיקוח, אתה לא יודע איזה סוג של מזון, אם הוא איכותי, אם מגיע בקירור מתאים, אם הוא מחולק, על ידי מי הוא מחולק

יונתן מישרקי:  בשונה ממה שאמר יושב-הראש, המלחמה בעוני היא לא רק דגים וחכות

יונתן מישרקי:  היא חייבת להיות ראייה הוליסטית, שמחברת בין הנתינה לבין ההוצאה שלהם למעגל העבודה, לחיזוק העניין הזה

יונתן מישרקי:  כך אנחנו רואים את זה, תמיד דגים וחכות יחד

יונתן מישרקי:  אתה רוצה להוציא אדם ממעגל העוני, תן לו עזרה ראשונה

יונתן מישרקי:  יש אוכל לעמותות שעושות דברים ענקיים

יונתן מישרקי:  במקביל, תעודד אותו לצאת לשוק העבודה על ידי תגמולים נוספים

יונתן מישרקי:  כך אתה גם מצמצם עוני וגם מרים אותם לאיפה שהם צריכים להיות, אבל קודם כל אתה מציל מזון

דוד ביטן: אבל רוב העמותות לא מחלקות אוכל מוכן ממסעדות

יונתן מישרקי: יש

יונתן מישרקי:  אז הינה ישמע כבודו את לקט ישראל שמתעסקת בזה בצורה רחב המאוד

דוד ביטן: העמותות זה בעיקר מזון שקונים מהסופר

יונתן מישרקי: לא רק

שלום דנינו: באופן עקרוני, כמדינה וכממשלה, אנחנו לא מפקחים על כל העמותות

שלום דנינו:  יש כאלה שמחלקים עצות פסיכולוגיות בהתנדבות, אנחנו לא בודקים את האיכות שלהם, אם באמת אותו פסיכולוג נותן עצה טובה, אתה בטח מכיר את זה, שבאים לבתי מלון ובאופן חופשי נותנים את עצותיהם בלי פיקוח

שלום דנינו:  אנחנו לא בודקים את "יד שרה" אם אותו הליכון באמת תקין, עם ארבע גומיות וכדומה

שלום דנינו:  ואותו דבר בנושא של מזון

שלום דנינו:  אין סוף לכניסה של מדינה, בטח שלא לבוא ולהשקיע משאבים בפיקוח על הפעולה שלקט עושה

שלום דנינו:  גם להם יש אחריות

משה רוט: לא, זו לא המטרה

יונתן מישרקי: זה רק חלק מהמטרה

שלום דנינו: אבל זה חלק קטן

משה רוט: צריך להעמיד דברים על דיוקם פעם אחת

משה רוט:  זה לא עניין של כמה פיקוח יש או אין

משה רוט:  הרי העמותות האלה עצמן מתמודדות עם דברים, שהן אומרות שהן צריכות את עזרת המדינה כדי לעשות אותם

משה רוט:  זה לא שאנחנו רוצים לפקח עליהן והן לא רוצות

שלום דנינו: אז בעניין הזה אני מסכים

שלום דנינו:  אם המדינה מחלקת לעמותות תמיכה כספית, דווקא הופתעתי שלקט לא מקבלים והכול באמת זה פילנתרופיה פרטית

שלום דנינו:  אני בעד לתמוך בעמותות אבל אני לא רוצה שהמדינה תהיה חלק מזה אנחנו כבר עושים רפורמות עשר שנים להיפטר מהרבה דברים מהסוג הזה

דוד ביטן: בסדר

דוד ביטן:  נמצאים פה משרד הרווחה? בבקשה, מה עמדתכם לגבי העניין הזה? מה אתם מתכוונים לעשות ומה עשיתם?     

יוכי אילוז: יוכי אילוז, מחלקת העיזבונות ותמיכות ביטחון תזונתי

יוכי אילוז:  אנחנו מפעילים שישה מבחני תמיכה של סיוע במזון – בחגים, בשוטף, במלחמה - ובין היתר יש לנו מבחן תמיכה לעמותות גג

יוכי אילוז:  כאשר בעמותות גג אנחנו כוללים גם את העמותות שאוספות את עודפי המזון ומחלקות אותו

יוכי אילוז:  התקציב הוא לא גדול, 12

יוכי אילוז: 5 מיליון, זה מה שיש ואם באמת תהיה תוספת זה יכול לעזור

דוד ביטן: אתם נותנים להם תמיכה למה?     

יוכי אילוז: תמיכה לנושא של שינוע, אחסון

דוד ביטן: כוח אדם וכו'?     

יוכי אילוז: כן

דוד ביטן: כמה עמותות כאלה מקבלות?     

יוכי אילוז: יש לנו ארבע עמותות גג

יוכי אילוז:  השנה גם לקט הצטרפה, יהיו סך הכול חמש

דוד ביטן: אז כל אחד מקבל שלוש?     

יוכי אילוז: זה הולך לפי הגודל

יוכי אילוז:  עדיין לא הייתה ועדת תמיכות, אנחנו כרגע בשלב בדיקות

דוד ביטן: בשנה שעברה מה נתתם?     

יוכי אילוז: כן, אלה סדרי הגודל, לא כולם באותו גודל

יוכי אילוז:       גם במבחנים האחרים, יש לנו בערך 30% מכלל הדיווח של עמותות הוא מהצלת מזון, פירות וירקות

יוכי אילוז:  כלומר העמותות יכולות לדווח, פרט לרכישות שלהן, גם על שווי המזון שהן מקבלות מ"לתת", מ"לקט" וממפעלים ומחקלאים וכו'

יוכי אילוז:  הם מגישים תעודות משלוח, מסדרים את כל העניינים המנהליים במאזן ואנחנו מכירים בזה כערך של סל

יוכי אילוז:  זה מאוד חשוב שנושא הצלת מזון ייכנס בצורה יותר מסודרת אולי למבחן תמיכה שלנו, מבחינת תקציב וזה ייתן להם יכולת לאסוף יותר מזון וכו'

יוכי אילוז:       בנושא הפיקוח על טריות המזון, במיזם הארצי לביטחון תזונתי "לקט מספקת ל-1,500 משפחות בכל חודש סלי פירות וירקות ובתחילת המיזם הייתה כמות גדולה יותר, אבל ה"משפחות התלוננו על נושא של טריות

יוכי אילוז:  בכל אופן, אלה עודפים של פירות וירקות

יוכי אילוז:  ואז באמת "אשל חב"ד" ירד לכמות של 1,500 משפחות

יוכי אילוז:  מדובר על 3

יוכי אילוז: 6 טון בחודש, שעמותת לקט מספקת למיזם וזה באמת חלק קטן אבל אם יהיה תקציב נוסף לעמותות הגג זה חשוב מאוד

יוכי אילוז:  לרכז את הנושא הזה המשרד שלנו לא יכול, כי צריך שהמשרדים האחראיים, אם זה הבריאות או החקלאות, כל משרד בנושאים שלו

דוד ביטן: למה משרד הרווחה לא מגיש הצעת חוק ממשלתית בשביל לעגן את העניין הזה? למה צריך הצעות חוק פרטיות? אין לכם עניין להסדיר את זה?     

יוכי אילוז: צריך לבדוק את זה

יונתן מישרקי: כי זה לא רק הם

יונתן מישרקי:  זה לא רק משרד הרווחה, זה חייב להיות גוף מתכלל של כל המשרדים - איכות הסביבה, בריאות, ביטחון, חקלאות

דוד ביטן: לא חשוב אז שהם יגישו ויתכללו את זה עם כולם

יונתן מישרקי: לכאורה אפשר, אבל זה לא רק הם

דוד ביטן: בסדר אבל בגלל זה לא מגישים?     

יוכי אילוז: צריך לבדוק את זה עם השר

דוד ביטן: בכל הצעת חוק ממשלתית כל המשרדים נותנים את הערותיהם

שלום דנינו: בכמה כסף אתם מחלקים ישירות לאנשים שאתם חושבים שהם מתחת לאותו קו שהם זכאים לכרטיס מגנטי?     

יוכי אילוז: המשפחות של המיזם מקבלות חבילת סיוע חודשית של 500 שקל שמתוכם - - -     

שלום דנינו: וכמה משפחות כאלה יש?     

יוכי אילוז: 26,000 משפחות בישראל

יוכי אילוז:  יש יותר אבל  - - -     

יונתן מישרקי: יש הרבה יותר

צגה מלקו: כמה יש בסך הכול?     

דוד ביטן: אני לא מבין אותך

דוד ביטן:  זה שנותנים 500 שקל, זה מצוין

דוד ביטן:  זה לא סותר שאם יש עודפי מזון אז גם אותם ייקחו

שלום דנינו: אדוני היושב-ראש, אני לא אמרתי שזה סותר

דוד ביטן: מה שנותנים נותנים

דוד ביטן:  אין בעיה

שלום דנינו: אין לי בעיה, רק שני דברים

שלום דנינו:  אחד, צריך להבין איזו אוכלוסייה זקוקה לדבר הזה כי מחובתה של המדינה להבין כמה משפחות כאלה יש

שלום דנינו:  שנדע על מה מדובר בכלל

יוכי אילוז: מה, המדינה לא יודעת? - - -     

שלום דנינו: היא מדברת על 26,000 משפחות שמקבלות

שלום דנינו:  דוח העוני דיבר על 2

שלום דנינו: 2 מיליון איש, 550,000 משפחות

שלום דנינו:  הם לא נוגעים בזה

שלום דנינו:  מקצצי המזון של דרעי גם לא הגיעו לזה, הם הגיעו בערך ל-300,000 בתי אב

דוד ביטן: לא, אתה מסיט את הדיון, זו לא מטרת ההצעה לסדר

דוד ביטן:  ההצעה לסדר מדברת לא על כמה נותנים

דוד ביטן:  נותנים הרבה דברים, המדינה נותנת הרבה דברים, זה לא רלוונטי

דוד ביטן:  המזון שכביכול מושמד, את זה הם אומרים, 'לא צריך להשמיד, בואו נחלק אותו גם כן

דוד ביטן:  זה הכול

דוד ביטן:  זו ההצעה לסדר

דוד ביטן:  עכשיו אתה מסיט אותנו לכך שהמדינה מחלקת תלושים

דוד ביטן:  זה לא רלוונטי לעניין, זה לא בא במקום, זה בא כתוספת

שלום דנינו: כן, אבל אם עושים דיון, כבוד היושב-ראש, זה לא רע ללמוד ולהבין רגע תמונה קצת יותר רחבה של מי שאנחנו רוצים לחלק לו את המזון הזה

שלום דנינו:  איפה המדינה צריכה לשים את המשאבים שלה, בהקמת מנהלת באוטובוסים? במשאיות מקוררות? או שלעשות את זה בדרך הזאת של הכרטיסים של דרעי? - - -     

דוד ביטן: מה אתה רוצה לעשות

דוד ביטן:  מה שהולך לאיבוד, אתה רוצה לזרוק אותו?     

שלום דנינו: לא זה וולונטרי, אלה עמותות והן באמת יכולות לקבל תמיכה

דוד ביטן: אבל גם היום אלה עמותות

דוד ביטן: נכון ולהשאיר את זה כך

משה רוט: אבל המדינה יכולה ליהנות, בסך הכול המדינה מרוויחה מזה, אני דואג עכשיו למדינה

משה רוט:  באם אנשים האלה ואומרים שיש להם פתרון כיצד המדינה יכולה גם לחסוך כסף וגם לקבל תוצר עם ערך מוסף

משה רוט:  אני רוצה לתת להם את הערך המוסף הזה

משה רוט:  אני משקיע שקל ומקבל חמישה שקלים

משה רוט:  זה מה שאני רוצה

שלום דנינו: מצוין

אימאן ח'טיב יאסין: למצוא את הדרך באמת איך גם לתגמל את זה וגם - - -     

דוד ביטן: ד"ר  דורית אדלר מי זאת? את נשיאת הפורום הישראלי לתזונה בת קיימא

דוד ביטן:  יש פורום כזה?     

ד"ר דורית אדלר: יש פורום כזה והוא אחד מהחשובים היום במדינת ישראל

ד"ר דורית אדלר:      תודה על זכות הדיבור

ד"ר דורית אדלר:  הדיון הזה חשוב אבל הוא מדבר רק על כמה חלקים מהפאזל

ד"ר דורית אדלר:  אתה שואל שאלות מאוד רציניות, כבוד היושב-ראש

ד"ר דורית אדלר:  בסופו של דבר בזבוז ואובדן של מזון זה לא רק נזק של כסף, זה אובדן של מי השקיה, אובדן קרקע וחומרי הדברה ודישון

ד"ר דורית אדלר:  מדינת ישראל נמצאת במצב שבעוד כמה חודשים היא עלולה למצוא את עצמה במצב של חוסר מזון

ד"ר דורית אדלר:  צריך להבין את זה

ד"ר דורית אדלר:  אין לנו את הפריווילגיה היום להיות במצב של בזבוז מזון

ד"ר דורית אדלר:       את המזון אפשר לחלק לשניים

ד"ר דורית אדלר:  יש מזון בריא ובר קיימא, ויש מזון מזיק שמדינת ישראל כבר הטילה עליו מיסים בעבר, למשל מס המשקאות, כחלק מהעלויות החיצוניות

ד"ר דורית אדלר:  האם אנחנו רוצים להציל מזון מזיק? זו שאלה גדולה

ד"ר דורית אדלר:  נכון להיום צריך להבין שעבור בזבוז מזון אנחנו קודם כל צריכים לעצור את ייצור המזון העודף

ד"ר דורית אדלר:  יש סיבות שאנחנו מייצרים מזון עודף

ד"ר דורית אדלר:  היום חברות מזון שתורמות מזון מזיק מקבלות פטור על חלק ממס ההכנסה ופטור מעלות ההטמנה

ד"ר דורית אדלר:  האם זה מה שאנחנו רוצים?     

דוד ביטן: בגלל זה הם מייצרים יותר?     

ד"ר דורית אדלר: כן

דוד ביטן: ממה הם מקבלים פטור?     

ד"ר דורית אדלר: הם מקבלים פטר על חלק - - -     

דוד ביטן: חלק

דוד ביטן:  מה שהם - - -     

ד"ר דורית אדלר: כן אבל באופן עקרוני הם מייצרים בעודף כי שם נמצא חלק מהרווחים שלהם

ד"ר דורית אדלר:  אבל העודף הזה גורם לנו גם למגפות ההשמנה והסוכרת, שעולות לנו 20 מיליארד שקל בשנה, ומעבר לזה למדינת ישראל כבר אין שטחים להטמין בהם את האשפה שלה

ד"ר דורית אדלר:  אין

ד"ר דורית אדלר:  אמר המשרד להגנת הסביבה לפני שנה - - -     

אימאן ח'טיב יאסין: את מתייחסת לחלק מהמזון שהוא לא בריא בכלל, תעשייתי

ד"ר דורית אדלר: ולכן הבעיה הזו היא הרבה יותר גדולה

ד"ר דורית אדלר:  הנושא של הפירות והירקות זה אחד המרכיבים לחוסן של מדינת ישראל

ד"ר דורית אדלר:  חייבים את מה שנשאר בשדות לא רק להציל אלא גם לתגמל את החקלאים, והם לא צריכים לקבל פרוטות, הם צריכים לקבל את מלוא ההשקעה שלהם, כי אם לא נשמור על החקלאים שלנו, לא יהיה לנו פה מזון בעוד כמה שנים

ד"ר דורית אדלר:       אנחנו נמצאים בסיכון אמיתי של ביטחון תזונתי ולכן המלל מתעסק עם הנושאים האלה

ד"ר דורית אדלר:  ולכן מדינת ישראל חייבת להסדיר את כל המערכת הזו

דוד ביטן: כן, אבל ביטחון תזונתי לא קשור לנושא שלנו

דוד ביטן:  אנחנו מדברים על מניעת אובדן מזון, ביטחון תזונתי זה סיפור אחר לגמרי

ד"ר דורית אדלר: קשור

ד"ר דורית אדלר:  כי אם אתה זורק כל כך הרבה מזון, זה בא על חשבון מזון שהאוכלוסייה יכולה לאכול

ד"ר דורית אדלר:  אם עכשיו אתה תהיה במצב שהנמלים שלך מושבתים, אתה צריך את המזון הזה

דוד ביטן: כן, אבל ביטחון תזונתי הכוונה היא אחרת לגמרי

דוד ביטן:  ביטחון תזונתי מבחינת מדינת ישראל, שיהיה ייצור מקומי לדברים האלה ולא נהיה תלויים במדינות אחרות

ד"ר דורית אדלר: נכון, התמונה היא כוללת לא יהיה ביטחון תזונתי אישי, אם לא יהיה ביטחון תזונתי לאומי

דוד ביטן: לא יודע אם זה נכון, אני אומנם לא דוקטור ולא במכון, אבל אין קשר בין הדברים

ד"ר דורית אדלר: יש קשר בין הדברים ולכן צריך לפרוס את זה בדיון הרבה יותר מעמיק

דוד ביטן: אנחנו מדברים על ביטחון תזונתי בחקלאות

דוד ביטן:  למשל, הכוונה לכך שהמדינה לא תהיה תלויה באחרים וזה פותר לנו בעיות פנימיות

יונתן מישרקי: לא, לא ביטחון למדינה

יונתן מישרקי:  ביטחון אישי

יונתן מישרקי:  היא מדברת על ביטחון תזונתי לאיש לאדם למשפחה לבעל הבית לאב הבית

דוד ביטן: זה ביטחון אחר

יונתן מישרקי: זה מה שהיא מתכוונת

יונתן מישרקי:  ביטחון תזונתי זה פחות מביטחון לאומי

ד"ר דורית אדלר: הם קשורים

דוד ביטן: אבל אני קורא את ההצעה לסדר שלכם

דוד ביטן:  אובדן המזון והצלתו

דוד ביטן:  זה לא קשור לביטחון תזונתי

יונתן מישרקי: בסוף יש קשר של הכול - - - אדוני היושב-ראש, ביטחון תזונתי לא של המדינה

דוד ביטן: היא מובילה אותנו אבל לכיוון אחר של העניין

דוד ביטן:  את יודעת מה, אתם פורום התנדבותי? איזה פורום אתם?     

ד"ר דורית אדלר: אנחנו עמותה

ד"ר דורית אדלר:  התנדבותית לגמרי, כן

דוד ביטן: התנדבותית

דוד ביטן:  אתם לא כמו הפורום הזה של אלופי צה"ל, שכל אחד מהם בפורום כזה שמשלם לו משכורת?     

ד"ר דורית אדלר: לא

ד"ר דורית אדלר:  הלוואי

ד"ר דורית אדלר:  אנחנו לא מקבלים כלום

דוד ביטן: אז איך בפועל אנחנו עושים את זה? החלטנו לעשות את זה, איך נעשה? חשבתם על זה?     

ד"ר דורית אדלר: בוודאי, איזו שאלה

ד"ר דורית אדלר:  צריך להבדיל

ד"ר דורית אדלר:  כל מה שהוא פירות וירקות וגדל בשדות, נמצא שם ולא נאסף -  המדינה צריכה לשלם לחקלאים עבור העבודה של "לקט", ואם צריך לקחת את המזון הזה ולחלק אותו לבתי חולים, לבתי סוהר, על כל העודפים האלה כי ממילא מדינת ישראל משלמת למקומות האלה ומתקצבת אותם

ד"ר דורית אדלר:  כל עגבנייה שאתה מאבד, אתה מאבד את כל מה שהשקעת בגידול שלה - - -     

שלום דנינו: רגע, מבחינה מעשית, אני רוצה להבין מה את אומרת

שלום דנינו:  בתי חולים מוציאים מכרזים לחברות של אספקת מזון ולחברות קייטרינג

ד"ר דורית אדלר: איזה חברות קייטרינג? מה פתאום קייטרינג?     

שלום דנינו: בתי חולים, בסיסים צבאיים, בוודאי

שלום דנינו:  היום כל הבסיסים מקבלים מחברות קייטרינג

שלום דנינו:  אז מה, נבוא נגיד להם, 'רגע, אנחנו נספק לכם את העגבנייה'? צריכים להיות גם קצת פרקטיים

ד"ר דורית אדלר: מה פרקטיים? אתה מעדיף שמדינת ישראל, על מערכת הבריאות הקורסת שלה, שלא יכולה כבר לקנות אוכל למאושפזים שלה - שהיא תזרוק את האוכל?     

שלום דנינו: באמת? היום יש בית חולים שלא מספק אוכל, גברתי?     

ד"ר דורית אדלר: בתי החולים מאוד-מאוד מצומצמים בתפריט שהם נותנים לחולים שלהם

ד"ר דורית אדלר:  הם לא מספקים לחם מקמח מלא, כמו שההנחיות אומרות ותבדוק את האיכות של הפירות והירקות, כן

דוד ביטן: נגיד שאת צודקת

דוד ביטן:  אז מה? אז עכשיו יחכו שיביאו תרומה ממאפייה ביום חמישי או שישי, לפני שהיא סוגרת, ואז ישלחו את זה לבית החולים?     

ד"ר דורית אדלר: לא, לא

דוד ביטן: אז מה? איך אתם מתכוונים? אולי לא עשיתם את זה, אבל אם יש לך תשובה, איך את מתכוונת לעשות את זה

ד"ר דורית אדלר: יש כאן מערכת לוגיסטית מאוד גדולה של "לקט"

דוד ביטן: לכן צריך לארגן מערכת כזו

ד"ר דורית אדלר: אבל יש מערכת כזו

דוד ביטן: והם מתעסקים בכול?     

ד"ר דורית אדלר: לא בכול

ד"ר דורית אדלר:  אבל שוב, באופן עקרוני, חלק גדול מנושא בזבוז המזון מתרחש בבתים הפרטיים של אנשים

ד"ר דורית אדלר:  השאלה היא למה זה קורה

ד"ר דורית אדלר:  בגלל כל מיני נושאים של רגולציה שצריך לדון עליהם

ד"ר דורית אדלר:  אנחנו צריכים להסדיר את כל הרגולציה באופן כזה, שלאנשים לא יהיה כדאי לזרוק מזון

ד"ר דורית אדלר:  זה דבר אחד

דוד ביטן: יפה

דוד ביטן:  אמרת דבר חשוב, שלא יהיה להם כדאי לזרוק

דוד ביטן:  אז באיזו דרך אפשר לגרום להם לא לזרוק?     

ד"ר דורית אדלר: תאורטית, חלק גדול מהארנונה שאתה משלם הולך על הפירות והירקות שאתה זורק

דוד ביטן: אז את רוצה שהעירייה תיתן להם את הכסף שהיא חוסכת? אני לא מבין את זה

ד"ר דורית אדלר: לא, יש מדינות שבאופן עקרוני יש לך ארנונה דיפרנציאלית

ד"ר דורית אדלר:  אם אתה זורק מעט, הארנונה שלך יורדת

ד"ר דורית אדלר:  למה לא? באופן עקרוני, אתה רוצה לטפל בנושא של עוני - - -     

דוד ביטן: לא, את רואה, זה בגלל שאת לא מתמצאת בדברים האלה

דוד ביטן:  את מתמצאת בדברים אחרים, כנראה

דוד ביטן:  העיריות המציאו דבר חדש, שלם את הארנונה רגיל, אם יש הרבה אשפה של מסעדה, נניח, אז היא משלמת את התוספת

דוד ביטן:  אז היא לא משלמת את התוספת אבל את הארנונה היא משלמת

דוד ביטן:  אז יש אינטרס לעסק כמה שפחות לשלם את התוספת

דוד ביטן:  יש גם דחיסת ארגזים, גם נושא המזון והכול

דוד ביטן:       אבל לדעתי, לא עשיתם מספיק עבודה על העניין הזה, לפי שאת מדברת באופן כללי

דוד ביטן:  השאלה הכי גדולה פה היא איזו לוגיסטיקה זה מחייב, מהירות הלוגיסטיקה, כיוון שיש הבדל

דוד ביטן:  אוכל שנלקח ממסעדה בלילה צריך להגיע במהירות למשפחה, אחרת זה לא שווה כלום

גידי כרוך: אז אדוני, סליחה, יש לי תשובות לשאלות האלה

גידי כרוך:  מחילה מדורית, אני חושב שזו לא המומחיות שלה

גידי כרוך:  אני מנכ"ל "לקט ישראל"

דוד ביטן: אבל אתם רק בפירות וירקות, לא?     

גידי כרוך: לא

דוד ביטן: בבקשה

גידי כרוך: אתן דוגמה על הצלה ואובדן של מזון

גידי כרוך:  לקראת סוף אפריל של שנה שעברה היה ברד חריג, שפגע בעצי התפוחים באזור הצפון

דוד ביטן: אז מה, קטפתם אותם?     

גידי כרוך: כן

דוד ביטן: רוב התפוחים היו בצפון, איך קטפת? היה אסור להיכנס

דוד ביטן:  אלה אזורים שאסור היה להיכנס אליהם

גידי כרוך: באפריל בשנה שעברה עוד לא הייתה מלחמה

דוד ביטן: אתה לא מדבר על השנה?     

גידי כרוך: השנה אין כבר תפוחים שם, כי אנחנו קטפנו לפני

דוד ביטן: אה, הכול נזרק לרצפה, אתה יודע את זה?     

גידי כרוך: לא, לא אז זהו, אם תרשה לי רגע, אסביר מה היה

גידי כרוך:  הייתה מכת ברד שפגעה בתפוחים

גידי כרוך:  יש חוק במדינת ישראל, שחייבים לקטוף את הפירות הנשירים כי אחרת זה מגדל את זבוב הים התיכון

גידי כרוך:  זבוב הים התיכון יושב רק על הפירות שעל העץ, לא על הפירות שעל הקרקע

גידי כרוך:  ארגון בראשית, חברת בראשית, שמאגדת בתוכה עשרות קיבוצים ומושבים מהצפון, פנו אלינו לעשות משהו בעניין

גידי כרוך:  ואכן, הצלנו, בשיתוף פעולה איתם, 3,000 טון תפוחים

גידי כרוך:  מבצע שהתחיל בספטמבר בשנה שעברה והסתיים בנובמבר במהלך המלחמה, כשקטפו איפה שאפשר

גידי כרוך:  3,000 טון שאם אנחנו לא היינו מצילים אותם היה צריך לקטוף אותם, היה צריך להוציא על זה כוח עבודה והיה צריך לזרוק את זה לפח כי לא היה לאן לשווק את זה

גידי כרוך:  התפוחים היו במצב מצוין וקיבלו אותם 300 עמותות, חברות "לקט ישראל" ובתקופת המלחמה קיבלו את זה גם חיילים בעזה ובכל מקום שהם היו, גם בצפון קיבלו את זה חיילים

גידי כרוך:       אם לוקחים את כל 3,000 הטון האלה, שזה 3 מיליון קילוגרם, ומכפילים את זה במחיר השוק, זה יוצא 30 מיליון שקל

גידי כרוך:  העלות של הפרויקט הזה ל"לקט ישראל" הייתה 4

גידי כרוך: 5 מיליון שקל

גידי כרוך:  על כף המאזניים 4

גידי כרוך: 5 מיליון שקל, שהצילו בעצם 30 מיליון שקל

גידי כרוך:  זו המשמעות של הצלת מזון וזו גם המשמעות של אובדנו

גידי כרוך:       המשמעות של תפוחי עץ האלו היא גם בריאות הציבור

גידי כרוך:  אנשים שנתקלנו בהם ושאמרו שכבר חודשים שהם לא אכלו פרי כי לא היה להם כסף לקנות פירות וירקות

גידי כרוך:  ידוע במחקרים רבים, שנעשו בנושא זה, שהדבר הראשון שאנשים שמתקשים ביום-יום מוותרים עליו זה פירות וירקות

גידי כרוך:  אז זה נושא אחד

גידי כרוך:  הנושא של הצלת מזון של פירות וירקות

גידי כרוך:  "לקט ישראל" הצילה בכלל ב-2023 כמעט 30,000 טון של פירות וירקות והעבודה הזו מול חקלאים, שתורמים את זה ללא תמורה כרגע, זה מה שאנחנו עושים

גידי כרוך:  יש לנו הצעת חוק, שכרגע צריכה לעלות לקריאה טרומית, היא הונחה כבר

גידי כרוך:  לפצות את החקלאים בחצי שקל לקילו, כדי לתת להם משהו על האובדן הכלכלי שלהם בזה

גידי כרוך:  זו הצעה מאוד חשובה

דוד ביטן: האובדן קיים

דוד ביטן:  למה צריך לפצות מישהו שהאובדן קיים ממילא?     

גידי כרוך: האובדן קיים אבל אותו חקלאי לא ידע שיהיה לו אובדן אז הוא השקיע כדי לגדל וכדי שבסופו של דבר זה יגיע למי שצריך ושזה יכול להגיע אליו

דוד ביטן: זה משהו אחר

דוד ביטן:  אבל בכל מקרה הוא מפסיד ומשמיד

גידי כרוך: אבל כדי שזה יעבור למי שצריך ושזה יגיע אליו

גידי כרוך:  יש לנו במדינה, כמו שציינתם קודם, כמעט 2 מיליון אנשים, שזקוקים לאיזו תמיכה במזון ונמצאים באי-ביטחון תזונתי

גידי כרוך:  כל הנושא של הצלת מזון ואובדן מזון לא עומד בפני עצמו

גידי כרוך:  בסופו של דבר מביאים את זה למישהו לצרוך

גידי כרוך:  יש לזה היבטים נוספים – של הגנת הסביבה, כמו שציינתי קודם, היבטים כלכליים

גידי כרוך:  כל המשמעות של המזון הזה בישראל, 23 מיליארד שקל שנזרקים לפח

גידי כרוך:       נגיד שלא את הכול אפשר להציל, רק סדר גודל של 10 מיליארד שקל אפשר להציל

גידי כרוך:  כל הפער של ביטחון תזונתי בישראל נמדד בערך בשלושה מיליארד שקל

גידי כרוך:  כלומר, אם הייתי משקיע בייצור של שלושה מיליארד שקל רק לטובת נזקקים, הייתי מכסה את הפער של ביטחון תזונתי

גידי כרוך:  והינה אנחנו זורקים פי 3 ולמעלה מזה, של מזון טוב בישראל שיכול לשמש נזקקים

גידי כרוך:       נורא חשוב לדבר על מזון בעל ערכים תזונתיים

גידי כרוך:  לא הצ'יפס עם המלח והשמן והסוכר אלא מזון שבאמת יכול לשמש את אותם אנשים ולא יפגע אחר כך במדינה בחזרה בהוצאות בריאות

גידי כרוך:  והינה עוד יתרון של הצלת מזון בריא - צמצום בעיות הבריאות שיש לאנשים שאוכלים לא טוב

גידי כרוך:  אנחנו יודעים שאנשים שנמצאים באי-ביטחון תזונתי, הדבר הראשון שהם יאכלו, זה לחם

גידי כרוך:  כי זה משביע וזה פחמימות ריקות ובסופו של דבר, גם אתה וגם אני נשלם את זה בהוצאות בריאות עודפות

גידי כרוך:  אנחנו יודעים היום לכמת את הוצאות הבריאות העודפות, למעלה מ-5 מיליארד שקלים רק על הנושא של סוכרת והשמנה

גידי כרוך:  זה מאוד-מאוד חשוב

גידי כרוך:       יש נתונים נוספים שאני יכול לדבר עליהם, אבל הנתון הכי חשוב – ואני לא מדבר כרגע על בחינה ארצית, רק על "לקט ישראל" – על כל שקל שישקיעו ב"לקט ישראל", אפשר להציל כ-4 שקלים של מזון

גידי כרוך:       לקט ישראל גם עוסק במזון מבושל

גידי כרוך:  אנחנו מצילים מדי שנה למעלה מ-2 מיליון ארוחות של מזון מבושל

גידי כרוך:  הספק הכי גדול שהיה לנו ואני מקווה שגם יחזור, זה צה"ל

גידי כרוך:  צה"ל פתח את הבסיסים, יותר מ-50 בסיסים בכל הארץ שותפים בזה

גידי כרוך:  המזון הזה נאסף על ידינו ועובר בסופו של דבר לבתי תמחוי, למשפחות, לאנשים, שזה בדרך כלל המזון החם היחידי שהם יאכלו באותו יום

גידי כרוך:  זה מאוד חשוב גם לפתח תוכנית של איפה זה צריך להיות

גידי כרוך:  צריך תוכנית לאומית עם יעדים מוגדרים

גידי כרוך:  צריך להגדיר יעדים לאומיים בזה וחייבים תוכנית, כי אם לא נגדיר יעדים, לא נוכל לעשות תוכנית

גידי כרוך:  צריך שנגדיר יעדים ותהיה תוכנית לאומית שמתוכללת על ידי כל מי שיכול לתכלל את זה, אני לא רוצה להיכנס מי אבל יש מספיק משרדים שיכולים לתכלל תוכנית לאומית כזאת שבסופו של דבר תביא לצמצום אובדן המזון בישראל

גידי כרוך:       אנחנו מדינה מאוד קטנה פיזית, אולי גדולה ברוח אבל קטנה מאוד בגודלה

גידי כרוך:  אפשר לנסוע מהצפון לדרום פעמיים באותו יום וגם לנוח בצוהריים

גידי כרוך:  אין סיבה שלא נוכל להציל את כל המזון הקיים בישראל

דוד ביטן: תודה רבה

יונתן מישרקי: הוא למעשה מציע תוכנית לאומית, כן?     

דוד ביטן: הבנתי אותו

דוד ביטן:  מי זה יונתן פישר? בבקשה

דוד ביטן:  אתה אחרון נכון? מישהו עוד רוצה לדבר?     

קריאה: אני רציתי עוד משהו להשלים

דוד ביטן: בסדר בסוף

דוד ביטן:  יש לי כבר הצעה מנוסחת להחלטה, אני אגיד אותה

דוד ביטן:  כן בבקשה

יונתן מישרקי: תודה על זכות הדיבור

יונתן מישרקי:  שמי יונתן פישר וזו לטיסיה יסנר

יונתן מישרקי:  אנחנו מייסדים של אפליקציה ישראלית בשם Spare-Eat, היא נלחמת בבזבוז מזון וביוקר המחיה בארץ

שלום דנינו: גם לבית הפרטי?     

יונתן מישרקי: כן בעיקר

יונתן מישרקי:  זו אפליקציה שמקשרת הבין העסקים – אנחנו מדברים על העסקים שמוכרים ללקוחות כלומר, בתי קפה, מאפיות, ירקניות וכדומה

יונתן מישרקי:  אנחנו לא נוגעים בשלב החקלאות, אלא בשלב התוצר הסופי

יונתן מישרקי:  זה מקשר בין העסקים לבין הצרכנים ומאפר לעסקים למכור את העודפים שלהם בחצי מחיר בסוף היום

צגה מלקו: בדרך כלל בימי שישי גם

יונתן מישרקי: בכל הימים

יונתן מישרקי:  גם בימי שישי אבל באופן כללי בכל הימים

יונתן מישרקי:  אנחנו קיימים קצת יותר מחצי שנה זו יוזמה פרטית

יונתן מישרקי:  אנחנו בתחילת הדרך, נמכרו כרגע דרך הפלטפורמה יותר מ-50,000 סלי מזון, שזה כ-25 טון של מזון שלא נזרק

יונתן מישרקי:  יש בזה גם מדד של מניעת פליטה של שווה ערך של פחמן דו חמצני, CO2e, כ-120 טון

יונתן מישרקי:  לבזבוז של מזון יש קורלציה מאוד גבוהה עם יוקר המחיה

שלום דנינו: מדווחים לך חזרה משתמשים באפליקציה? או איך אתה אוסף את הנתונים?     

יונתן מישרקי: אנחנו עובדים עם יותר מ-200 עסקים בגוש דן

יונתן מישרקי:  כל העסקים יודעים שנשאר להם בסוף היום

יונתן מישרקי:  הם לא יודעים להגיד מה יישאר מראש אבל הם יודעים שיישאר להם

יונתן מישרקי:  אנחנו מאפשרים לצרכנים לרכוש סלים של מזון

יונתן מישרקי:  הם לא יודעים במדויק מה הם יקבלו אבל הם יודעים שיקבלו מזון טרי, איכותי, דרך אפליקציה

שלום דנינו: אפליקציה שלך? לך הם משלמים ואוספים שם?     

יונתן מישרקי: כן, שלנו

יונתן מישרקי:  הם משלמים חצי מחיר, אם לא פחות, על כל האוכל הטרי שהם רוכשים דרך האפליקציה

צגה מלקו: אני אחזק את זה, לפני שלושה חודשים הבן שלי, סטודנט שגר בתל-אביב, סיפר לי שקנה מאפים בחצי מחיר

צגה מלקו:  התעניינתי מה קרה ואיך, אמר לי 'זה אפליקציה'

יונתן מישרקי: זו כנראה האפליקציה

יונתן מישרקי:  Spare-Eat

יונתן מישרקי:      דיברנו על עוני וזה ללא ספק הכי חשוב והכי חיוני לטפל בו אבל אובדן מזון נוגע ביוקר המחיה באופן כללי, ואנחנו יודעים כמה יוקר המחיה בארץ גבוה וכמה צריך להתמודד עם הבעיה הזו

יונתן מישרקי:  מהניסיון שצברנו בשנה האחרונה ברמת העסקים, לא ברמת החקלאות, צריך להיות מאמץ של כל האוכלוסייה

יונתן מישרקי:  כדי להצליח לעשות את זה ברמה הקטנה שלנו, מה שאנחנו רואים זה שני דברים

יונתן מישרקי:       קודם כל, צריך להיות מניע מאוד-מאוד משמעותי, גם לצרכנים וגם לעסקים

יונתן מישרקי:  בסופו של דבר חלק קטן מהאוכלוסייה באמת דואג לבזבוז מזון ולבעיות סביבתיות

יונתן מישרקי:  כי יש להם בעיות כלכליות - כסף

יונתן מישרקי:  רוב האנשים שמשתמשים בפלטפורמה, ושוב, אנחנו במספרים מאוד קטנים בהשוואה למספרים ששמענו כעת, אבל המספרים הם 1

יונתן מישרקי: 5 מיליון שקלים, שנחסכו בשנה האחרונה, בצד הצרכני ובצד העסקי

יונתן מישרקי:  אנשים משתמשים באפליקציה הזו כדי לחסוך כסף

צגה מלקו: כמה אנשים היום שמשתמשים באפליקציה?     

יונתן מישרקי: יש כ-120,000 משתמשים רשומים באפליקציה

יונתן מישרקי:  הנקודה היא שאנשים רוצים לחסוך כסף, הם לא רוצים - - -     

צגה מלקו: בדרך כלל ביום שישי לפני כניסת שבת או בערב בשעות הקטנות, נכון?     

יונתן מישרקי: כרגע יש לנו עדיין היצע מוגבל אבל אנחנו מתקרבים ל-1,000 סלים ביום, שרוכשים דרך האפליקציה

יונתן מישרקי:  וככל שההיצע יגדל בוודאי גם המספר הזה יגדל

יונתן מישרקי:  ביום שישי האחרון, וזה חשוב, יותר מ-92% מהסלים שהיו למכירה באפליקציה נרכשו

יונתן מישרקי:  אנשים רוצים לחסוך כסף

יונתן מישרקי:  כאשר נצליח לגרום לאנשים להבין שלהילחם נגד בזבוב מזון זה לא רק מעשה טוב לסביבה, אלא לחסוך כסף בפועל, כשיהיה את המניע הזה, אנחנו מאמינים שנוכל באמת לקחת את האנשים לפעול בכיוון הזה

צגה מלקו: איך מגיעים אליך, נגיד האפליקציה, מבחינת רווח, איפה אתה?     

יונתן מישרקי: אנחנו לוקחים איזו עמלה מינימלית שמאפשרת לנו לפתח את המיזם הזה, לגשת לעסקים, לפנות ללקוחות

צגה מלקו: ממי אתם לוקחים?     

יונתן מישרקי: מהמסעדה

יונתן מישרקי:  לא מהלקוחות

יונתן מישרקי:  בסופו של דבר אנחנו חיים כרגע בתקופה מאוד מורכבת בהיבט הכלכלי, כל העסקים במדינת ישראל מפסידים המון כסף כתוצאה מבזבוז מזון

יונתן מישרקי:  לכאן צריך לכוון, זה בכיס שלהם, אז עסקים יכולים למכור בזול ולקחת בזבוז מזון ולהפוך אותו לרווח, למכור לאנשים שצריכים את זה וישימו על שולחן שבת שלהם

יונתן מישרקי:  Spare-Eat

דוד ביטן: תודה רבה

שלום דנינו: אדוני יושב-הראש הערה קטנה

שלום דנינו:  המדד שהם אמרו שאם אתה משקיע ב"לקט" שקל, אתה מקבל ארבעה, אז הדבר הראשון שאני רואה שזה סכום קטן מאוד שעומד לרשותכם

שלום דנינו:  לשלש ולהכפיל פי ארבע

שלום דנינו:  מה זה 12 מיליון? ואז אתה מקבל מנגנון של העצמה - - -     

יונתן מישרקי: דוד, משרד הרווחה ביקשו שם

דוד ביטן: כן

יוכי אילוז: אולי נחזק את מה שהוא אומר

יוכי אילוז:  אם אנחנו נקבל באמת, נניח פי שניים, נאמר 25 מיליון, אנחנו יכולים להגיע ל-370,000 ראשי בתי אב

דוד ביטן: לכן אני לא מבין למה לא מגדילים לכם את התקציב

י יוכי אילוז: ש פה נציג אוצר אפשר לשאול אותו?     

משה רוט: כמובן שאם יש נגישות לפירות וירקות, זה טוב לעצם הדבר, שאנשים שלא היו יכולים בלי הנגישות הזאת

דוד ביטן: אני רוצה להציע את הצעת ההחלטה

דוד ביטן:  חברי הכנסת שומעים? טוב

דוד ביטן:       בתום הדיון החליטה הוועדה:  

דוד ביטן: לפנות למשרד הרווחה והביטחון החברתי בבקשה לגבש ולקדם הצעת חוק ממשלתית בנושא הצלת מזון וחלוקתו שתכלול לוגיסטיקה, פיקוח וכיוצא בזה

דוד ביטן: לקרוא לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת לשקול להוסיף בחוק המאבק בעוני שנמצא על שולחנה, דרישה להקים במסגרת הרשות יחידה שתעסוק בהצלת מזון

דוד ביטן: זו ההצעה

דוד ביטן:  יש לכם משהו להוסיף עליה?     

יונתן מישרקי: הייתי רוצה להוסיף שוועדת העבודה והרווחה תשקול להכניס בתוך החוק לרשות המאבק בעוני גם תת-ועדה שתתרכז בהצלת מזון

דוד ביטן: איזו חוק שעוד לא הגיע?      

יונתן מישרקי: חוק שאנו דנים בו כרגע, - - - בהכנה לקריאה ראשונה שבוע הבא אנחנו מביאים אותו

דוד ביטן: כן? אז תוסיף את זה אין בעיה

משה רוט:  גם מציע שיודגש "כל אוכל טוב", כולל פירות וירקות, שלא יחשבו שזה לא כולל

דוד ביטן: לא, אוכל זה אוכל, אני לא נכנס

דוד ביטן:  אוכל זה כולל הכול

דוד ביטן:  אוקיי, אז כולם בעד?     

קריאות: כן, כן

דוד ביטן: מי בעד? שלום?     

שלום דנינו: אני נמנע כי הלוגיסטיקה וכל זה בחוק, זה מאוד מטריד אותי

דוד ביטן: לא משנה, זה אחר כך ידונו בזה

דוד ביטן:  טוב הינה, הוא בעד גם

דוד ביטן: התקבלה פה אחד

דוד ביטן:      תודה רבה

דוד ביטן:  תוסיפי את מה שהוא ביקש

דוד ביטן:  אני נועל את הישיבה