ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 159, 2024-02-06 00:00

ישראל אייכלר: בוקר טוב וברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  היום כ"ז בשבט התשפ"ד, 6 בפברואר 2024 למספרם

ישראל אייכלר:       אנחנו פותחים את דיון ועדת העבודה והרווחה בנושא הכשרה וקליטת אוכלוסיות חדשות בתעשייה עקב המחסור בכוח אדם בשל מלחמת חרבות ברזל

ישראל אייכלר:  במשך השנים אנחנו מקבלים נתונים על מחסור בעובדים מקצועיים בענפים שונים בתעשייה והדבר העמיק עם פרוץ המלחמה כאשר ההתאוששות בתעשייה היא איטית ובלתי מספקת

ישראל אייכלר:  מנתונים קיבלנו עולה כי כיום חסרים 12,000 עובדים שרובם הגדול מהווה, כ-80 אחוזים, מחסור בעובדים מקצועיים

ישראל אייכלר:  אנחנו ניתן לארגונים השונים ולתעשיינים לפרט לנו בנושא

ישראל אייכלר:      יש דורשי עבודה ישראלים, לא עובדים זרים ולא פלסטינים אלא ישראלים, שמבקשים להשתלב במעגל העבודה בשכר הממוצע במשק ויותר ואני כבר אומר לכתחילה שאני לא מדבר על שכר מינימום כי שכר מינימום הוא שכר רעב ואני רוצה שהשכר יהיה מעל שכר המינימום

ישראל אייכלר:      מנגד יש מגוון תוכניות לקידום תעסוקה והשמת עובדים שמפוזרים בין כמה משרדים ממשלתיים ואין איגום משאבים ולא תיאום מספיק בין התוכניות השונות

ישראל אייכלר:  בסופו של דבר כל התוכניות המוצעות, אני רוצה לגבש ולראות אותן במציאות

ישראל אייכלר:  אין התגייסות מספקת וכניסה המונית למעגל העבודה

ישראל אייכלר:  כוועדת העבודה אנחנו מנסים להצביע ולברר מה מונע מאנשים להשתלב בתעשייה ומה אפשר לתקן בתוכניות כדי לגרום לאנשים כדי שירצו להיכנס לתעשייה

ישראל אייכלר:  בסופו של דבר בעולם המערבי, נקרא לו כך, המסחר והעסקים הגדולים, זה הבון טון ואילו התעשייה ועבודת כפיים, קצת פחות

ישראל אייכלר:  אולי נוכל לעשות תוכניות שונות ואולי גם תוכניות היברידיות – היום זה מאוד מודרני בעולם התעסוקה – של גמישות במקומות העבודה

ישראל אייכלר:       נתחיל עם התאחדות התעשיינים בישראל שיציגו את הנתונים מצד התעשייה ולאחר מכן הרשות לפיתוח כלכלי וכל מי שהגיע לכאן ורוצה להתייחס

ישראל אייכלר:  אנחנו נלווה את הנושא כדי למצוא פתרון לקידום התעסוקה בעזרת השם

אמרי רון: בוקר טוב

אמרי רון:  שלום

אמרי רון:  אני מנהלת אגף חינוך, הכשרה ותעסוקה בהתאחדות התעשיינים

אמרי רון:  אנחנו עובדים הרבה מאוד כדי לנסות לסייע ביצירת מודלים לנושא הכשרה ותעסוקה

אמרי רון:  אנחנו חושבים שהכשרה לשם הכשרה זה פחות רלוונטי והיום בעולם, בשנת 2024, אנחנו חייבים לחבר ולקשור ואם אנחנו רוצים לראות יציאה של אוכלוסיות לשוק העבודה, ההכשרות חייבות להיות מחוברות גם למעסיקים ולשוק התעסוקה

ישראל אייכלר: הכשרה תוך כדי העבודה?     

אמרי רון: קודם כל רצוי כמובן תוך כדי עבודה

אמרי רון:  אנחנו מאוד מאוד מאמינים במודל שאנחנו קוראים לו היום OJT, און ג'וב טריינינג

אמרי רון:  כמובן שהמודל הזה של OJT, אנחנו הגשנו איזשהו מודל מורחב לתוכנית הזאת שמדברת על אפשרות הכשרה גם על ידי גורם הכשרה חיצוני וגם תוך כדי עבודה ובתנאי שמהיום הראשון אותו מוכשר יהיה מועסק כעובד

אמרי רון:  אנחנו חושבים שזה תנאי וזה מחבר את האנשים, את האוכלוסייה, מהיום הראשון למקום העבודה

אמרי רון:      רציתי לדייק את הנושא של המחסור

אמרי רון:  ממש ערב פרוץ המלחמה עשינו איזשהו סקר אצלנו בהתאחדות התעשיינים ומצאנו שיש כ-12,500 משרות פנויות בתעשייה בלבד

אמרי רון:  עם פרוץ המלחמה נוספו לנו כ-7,500 משרות פנויות

אמרי רון:  לפני המלחמה, למעלה מ-70 אחוזים מהמשרדות הפנויות אלה משרות לעובדים מקצועיים, מגוונים מאוד, חשמלאים, אנשי אחזקה, הנדסאים, מהנדסים וגם עובדי ייצור אבל מקצועיים

אמרי רון:      בתוך זה גם עשינו איזשהו פרק והקדשנו אותו לנושא של בחינת תעסוקת האוכלוסייה החרדית בתעשייה והממצאים שמצאנו היו מאוד מאוד מעניינים

אמרי רון:  מצאנו שכמחצית מהתעשיינים שהשתתפו בסקר מעסיקים היום או העסיקו בעבר אוכלוסייה חרדית

אמרי רון:  מצאנו שכ-77 אחוזים מהמעסיקים - השתתפו בסקר הזה למעלה מ-200 תעשיינים – הצביעו על כך שהם מעוניינים לקלוט עובדים מהאוכלוסייה החרדית אבל מודעים לכך – והיום זה מהווה את החסם העיקרי - שהם צריכים להעמיד איזשהם כלים שלא תמיד הם יודעים מה הם

אמרי רון:  אני רוצה לומר שבתוכנית שאנחנו הגשנו ואנחנו נשמח להציג אותה בצורה מפורטת יותר, יש לנו מספר עמודים לתוכניות ההכשרה והתעסוקה

אמרי רון:       הפרמטר הראשון הוא העובד מהמגזר החרדי אשר איננו מורגל לשוק העבודה

אמרי רון:  הוא צריך איזשהו זמן התאקלמות, צריך נושא של הכשרה, צריך נושא של יציאה לעבודה, צריך נושא של השתלבות ואפילו היבטים רכים בתוך מקום העבודה

אמרי רון:  לכן אנחנו בתוכנית הצבנו איזשהם מענקים למשך 24 חודשים עד שבאמת אותו עובד ישתלב בצורה מיטבית בעבודה

אמרי רון:      הנושא של מנטור

אמרי רון:  אנחנו חושבים שבתוך התעשייה חייב להיות מנטור שילמד תעסוקתית, מקצועית וגם בהיבטים של שילוב את אותו עובד וגם המעסיק עצמו צריך איזשהם מענקים על מנת שהוא יוכל להעמיד את כל מה שצריכים אותם עובדים ויש כל מיני מגבלות

אמרי רון:  אנחנו עושים את זה היום ביום-יום

ישראל אייכלר: את יכולה לתת דוגמאות ספציפיות כדי שנדע על מה אנחנו מדברים? אנחנו מדברים כל הזמן בתיאוריה ואני רוצה לדעת איך זה בפועל במפעל

אמרי רון: כן

אמרי רון:  בשמחה רבה

אמרי רון:  אני אתן שתי דוגמאות

אמרי רון:  כרגע אנחנו מנסים לעשות איזשהו פרויקט בבית שמש לתעסוקה של אוכלוסייה חרדית

אמרי רון:  פנינו ללא מעט תעשיינים וקיבלנו מה שנקרא רשימת התנאים המקדימים של אותם עובדים אשר מעוניינים להשתלב בתעשייה

אמרי רון:  בין אותם תנאים יש למשל את הנושא של לא לעבוד בערבי חג, הפרדה במקום העבודה, מזון כשר, שעות תחילת המשמרת כאשר במפעלים מאוד גדולים גם זו סוגייה שצריך לתת עליה את הדעת

אמרי רון:  אם זה מפעל שיש לו 1,000 עובדים והמפעל מתחיל לעבוד בשעה 07:30 בבוקר, זאת סוגייה בעייתית

אמרי רון:  אני לא אומרת שהדברים האלה לא פתירים

אמרי רון:  מה שאנחנו עושים זה ממש מתחילים לטפל בכל מקרה לגופו

ישראל אייכלר: יש מפעלים באזור בית שמש בהם ניסיתם לעשות משהו או שאתם יודעים שהיה ניסיון?     

אמרי רון: אנחנו עושים

אמרי רון:  פנינו גם למפעלים בקריית גת

אמרי רון:  כרגע יש לנו איזשהו מפעל ביישוב יסודות שהוא דווקא ישוב שכנראה לאותו מפעל יהיה יותר קל לקלוט

אמרי רון:  יש לנו גם דוגמאות של הצלחות שאני יכולה לתת אבל זה לא בהיקפים שהיינו רוצים לראות

ישראל אייכלר: תני לי דוגמה אחת

אמרי רון: מפעל מנועי בית שמש

אמרי רון:  יש בו אוכלוסייה מהיישוב

אמרי רון:  זה מפעל שהוא מאוד מכיל ויש לו אוכלוסיות מאוד מגוונות אבל אנחנו לא נראה שם היקפים מאוד גדולים על אף שההיצע בסביבת המפעל גדול

אמרי רון:  אנחנו יודעים שיש שם מאוד גדולה שאפשר להכשיר אותה

ישראל אייכלר: מה הסיבה שהמפעל לא מקבל או לא מגיעים אליו עובדים?     

אמרי רון: אני חושבת שהסיבות הן מגוונות מאוד

אמרי רון:  אני חושבת שהחסם הוא באמת אותם קריטריונים בסיסיים שהאוכלוסייה צריכה מה שנקרא להתגמש בהם

ישראל אייכלר: איפה יש מפעלים שכן עושים זאת? זה מאוד מעניין אותי

ישראל אייכלר:  היכן יש מפעלים שכן הצליחו לשלב 1, 2, 10 אנשים?     

אמרי רון: בבית שמש יש

ישראל אייכלר: יש עובדים במנועי בית שמש?     

אמרי רון: כן

אמרי רון:  במנועי בית שמש יש עובדים מהאוכלוסייה החרדית

ישראל אייכלר:  כאשר אנחנו באנו לפני 40 שנים לאשדוד, אני וכמה אברכים, היו אברכים תמימים שבאו לנמל אשדוד ואמרו שהם רוצים לעבוד אבל אי אפשר היה להתקבל לעבודה בנמל אשדוד

ישראל אייכלר:  הכול היה כבר סגור בוועדי עובדים וחבר מביא חבר

ישראל אייכלר:  אי אפשר היה להיכנס לנמל אשדוד

ישראל אייכלר:  אף אחד לא נקלט שם

קריאה: גם היום

קריאה:  זה לא השתנה

ישראל אייכלר: את זה אני לא יודע

ישראל אייכלר:  אני באתי לאשדוד לפני 45 שנים וכבר 40 שנים אני לא שם

ישראל אייכלר:  לכן אני שואל לגבי מפעלים במקומות אחרים

ישראל אייכלר:  יכול להיות שיש מצב שהמפעלים תפוסים או סגורים בפני חרדים?     

אמרי רון: ממש לא

זאב קנובליך: אני יכול להוסיף משהו בעניין?     

ישראל אייכלר: כן, בבקשה

זאב קנובליך: אני יועץ השמה במכלול כבר שמונה שנים

זאב קנובליך:  עזרתי להרבה מאוד חרדים להיכנס לשוק התעסוקה כפי שהיא סיפרה עליו

זאב קנובליך:  לפני התקופה של משרד העבודה הייתי גם בעיריית בית שמש ונפגשתי עם ראש העיר בקשר לנושא עליו היא דיברה

זאב קנובליך:      אני רוצה להעלות שתי נקודות שחשוב לדעת

זאב קנובליך:  מבחינת תעסוקת חרדים, לא חסרה היום לחרדים תעסוקה

זאב קנובליך:  אני מדבר על תעסוקה רגילה ואני אסביר

זאב קנובליך:  מנועי בית שמש למשל, זו תעסוקה עבורה מקבלים משכורות רגילות

זאב קנובליך:  כמובן יש כמה אלפי חרדים שלא עובדים, אם מפני שהם רוצים לשבת בכולל או שהמדינה לא מרשה להם לעבוד מבחינת צבא

זאב קנובליך:  אלה שרוצים לעבוד – יש עבודה

זאב קנובליך:  במה שאין עבודה וזה חסר לנו מאוד, זו עבודה איכותית

זאב קנובליך:  עבודה איכותית, זאת אומרת עבודות שדורשות תארים, לפעמים גם אם לא צריך, והצלחנו בכמה בנקים לבקש שיופנו פקידים בכירים יותר גם בלי תואר בכלכלה והם מאוד מצליחים שם

זאב קנובליך:  כמעט לא מצאנו עוסק שאנחנו שלחנו והמעסיק התחרט על כך

זאב קנובליך:  יש כל מיני דברים בהם יש פרוצדורות ובירוקרטיות כמו שציינת קודם

זאב קנובליך:  אני לא יודע למה זה אבל כך זה בנוי ואי אפשר להיכנס לשם

זאב קנובליך:       לגבי מנועי בית שמש, ישבתי גם איתם

זאב קנובליך:  השכר שם לא מי יודע מה

זאב קנובליך:  בוא נגיד שזה לא משהו

ישראל אייכלר: יותר משכר מינימום?     

זאב קנובליך: זה יותר משכר מינימום אבל זה שכר שיש הרבה במשק ואנחנו לא מחפשים להפוך את העולם בשביל למצוא עבודות כאלה

זאב קנובליך:  חיפשנו עבודות ברמה יותר גבוהה, עבודה פקידותית, עבודה מינהלית, כל מיני מקומות שמסיבות בירוקרטיות שלא מרשים לנו להיכנס

ישראל אייכלר: מה זה נקרא בירוקרטיות?     

זאב קנובליך: יש מקומות שמבקשים כמויות של דרישות כמו ניסיון או תארים, שזה בעיקר החסם שקיים

ישראל אייכלר: תארים אקדמאיים

זאב קנובליך: כן

זאב קנובליך:  תארים אקדמאיים שאין לנו למרות שהאנשים האלה מאוד מוכשרים והתארים לא נצרכים לצורך העבודה אלא יכולה להיות השתלמות רגילה

זאב קנובליך:  מי שאנחנו שלחנו, אם זאת יחידה צבאית, 8200, השבוע נפגשנו עם המשטרה, עם ימ"מ, שרוצים ליחידה צבאית, יחידת הייטק, וגם הם הבינו שיש לנו אנשים טובים

זאב קנובליך:  הם יכולים להתאים את עצמם יותר כי הם הבינו שלוח הזמנים שלנו מבחינת תעסוקה הוא שונה משל הציבור הכללי ואפשר לעשות השתלמויות ולהגיע למקומות אליהם אנחנו יכולים להביא אנשים מאוד מאוד טובים

ישראל אייכלר: מה הייתה התשובה?     

זאב קנובליך: אנחנו באמצע

זאב קנובליך:  התשובה היא שיש מצב

ישראל אייכלר: הם מוכנים?     

זאב קנובליך: הם מוכנים מאוד

זאב קנובליך:  שלחנו ל-8200 ואנחנו מקווים שנשלח גם אליהם

זאב קנובליך:  הם מוכנים לכל מיני דרישות

ישראל אייכלר: אני מתנצל אם אני אחזור להיסטוריה אבל אני רוצה שנדע את המציאות ונראה אם היא השתנתה

ישראל אייכלר:  בשנת 2004, נדמה לי, הגשתי בכנסת הצעה לסדר על כך שאדם שרוצה לבוא לעבודה, שלא ידרשו ממנו תארים שאינם רלוונטיים לעבודתו

ישראל אייכלר:  לכל עבודה יש תואר, צרכים וידע שצריך לצורך העבודה אבל סתם לבקש סף שמהווה מחסום בגין היעדר תואר אקדמי, מה שמונע ממאות אלפי אנשים להיכנס למעגל העבודה מאחר ואין להם תואר אקדמי, זה לא רלוונטי

ישראל אייכלר:  שר האוצר דאז היה מאוד ידוע והוא במיוחד הגיע לדיון ואמר הוא מבקש להסיר מסדר היום את הנושא הזה

ישראל אייכלר:  אם כן, מה יהיה עם הציבור שאין לו תואר אקדמי? אנחנו נסדיר שתהיה הכרה בלימודים תורניים מקבילים לתארים אקדמאיים במדעי הרוח ואז אתה לא צריך את ההצעה הזאת

ישראל אייכלר:  אני מדבר על שנת 2004

ישראל אייכלר:  עברו 20 שנים

ישראל אייכלר:  האיש הזה היה שר האוצר והוא התקדם מאוד

ישראל אייכלר:  לכו תבדקו מי היה אז שר האוצר

ישראל אייכלר:      עד היום הזה לא נעשה שום דבר בעניין הזה ואין הכרה בתארים תורנים כתארים אקדמיים במדעי הרוח וגם לא נפתחה הדלת שרציתי אז לפתוח ואולי אתם בדור שלכם תצליחו לפתוח אותה, כך שכל עובד שמגיע למקום צריך להיות מוכשר ועם התארים המתאימים לעבודתו, לעסק שלו ולתחום העסק שלו

ישראל אייכלר:  מי שלמד לתואר השפעת קרני התיש על קרני השמש בערבות סיביר, הוא בעל תואר והוא יכול להיכנס אבל מי שלמד תורה או לומד משהו אחר לא מוכר, לא יכול להיכנס כי הוא לא קיבל הכרה מהמוסדות המכירים וזאת המועצה להשכלה גבוהה שאף פעם לא הכירה בלימודים תורניים בעולם התורה

ישראל אייכלר:      אני חושב שצריכה להיות מהפכה בעניין הזה

ישראל אייכלר:  השאלה אם יש בשורה כי כל הזמן מדברים על כך שרוצים לקלוט ויש מחסור בעובדים אבל תמיד מגיעים למחסום אותו הזכרת

אליהו (אלי) רביבו: אדוני היושב-ראש, אני מודה ומתוודה שנושאי הדיונים אצלך ודחיפותם מרתקים אותי עד כדי כך שאני נהנה ומרוגש להגיע לכאן יותר ויותר פעמים

אליהו (אלי) רביבו:  יישר כוח עצום

ישראל אייכלר: תודה

ישראל אייכלר:  כאן אתה יכול להיות בטוח כי זה מקום בטוח בו אין איומים

ישראל אייכלר:  שמעתי שהיום היו נגדך איומים

אליהו (אלי) רביבו: שטויות

אליהו (אלי) רביבו:  נשאיר את זה לבעלי המקצוע שיטפלו בזה

ישראל אייכלר: אתה לא היחיד

אליהו (אלי) רביבו: לא

אליהו (אלי) רביבו:  חלק מרשימה

ישראל אייכלר: אני מציין לפרוטוקול שחבר הכנסת אלי רביבו קיבל היום מכתב איומים

ישראל אייכלר:  קיבלו את המכתב עוד חברי כנסת

ישראל אייכלר:  אני רואה את זה בחומרה רבה כי הדבר האחרון שנותר במדינה הזאת זאת הזכות של אדם לבחור ולהיבחר ואף אחד לא יאיים עליו

אליהו (אלי) רביבו: לבחור להיבחר ועוד בלי תואר

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  זה הדבר היחיד שעוד אפשר בלי תואר

אליהו (אלי) רביבו: בינתיים

ישראל אייכלר: יש לנו ברוך השם ראש מפלגה גדולה שאין לו תעודת בגרות, אז גם אנחנו יכולים להיות כאן

אליהו (אלי) רביבו: לפחות הוא היה קרבי עד עצם היום הזה, וזה לא

ישראל אייכלר: נשמע מה רצית להגיד

אליהו (אלי) רביבו: יישר כוח עצום על עוד דיון חשוב שאדוני מקיים בוועדה ומציב על סדר יומה של הכנסת

אליהו (אלי) רביבו:      אני רוצה לשאול האם אדוני נחשף לאיזשהו מחקר והאם קיים מחקר שבוחן את התפוקות ואת יכולת ההשתלבות במשרות מסוימות בהשוואה אקוויוולנטית בין בחור חרדי שגם השלים לימודים אקדמאיים לבין מי שהגיע ישר מהישיבה וכולו עמוס בלימודי תורה אבל לא בהשכלה אקדמאית

ישראל אייכלר: צריך קודם לייצר את החוקרים

ישראל אייכלר:  מה אתה רוצה להגיד בזה?     

אליהו (אלי) רביבו: שקודם כל צריך לבדוק את זה ולומר שאי אפשר להתעלם מתרומתה של למידה אקדמית

אליהו (אלי) רביבו:  בגילי המופלג השלמתי גם אני תואר ראשון ואני יודע לומר לך בבירור שיכולת הכניסה שלי לנושא ולטיפול בו בוודאי ובוודאי כמנהל שיודע לראות איך פנייה אמורה להיראות ואיך טיפול אמור להתבצע, השתנתה באופן ניכר בין התקופה בה לא החזקתי בתואר אקדמי לבין התקופה שיש לי את התואר למרות שאני מודה שהצלחתי בתפקידים מגוונים לאורך שנות חיי גם כשלא היה לי תואר אקדמי

אליהו (אלי) רביבו:  תואר משלים עוד פערים ונותן יכולת התבוננות לניתוח של מסמכים, מחקרים ונתונים באופן מיטבי יותר מאשר של מי שלא למד

אליהו (אלי) רביבו:  אי אפשר להתעלם מזה לגמרי, הגם שאני יודע לומר בבירור שלא מעט חרדים אחרי שהשלימו את לימודי הקודש שלהם התפנו לתארים אקדמאיים והם עושים חיל בעבודתם

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא דבר שבהכרח מתנגש

אליהו (אלי) רביבו:  אפשר אולי לקבוע איזשהו מנגנון שמי שסיים לימודים תורניים בהצלחה ויעבור איזשהו מבחן התאמה, יוכל להתקבל בהתניה שתוך כדי התפקוד שלו באותו תפקיד הוא גם יצטרך להשלים לימודים אקדמיים בעידוד אותו המקום בו הוא עובד

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לך שיש הכרה במשהו

ישראל אייכלר:  למשל תואר של הרבנות הראשית לרבנות, כן מוכר אבל נדמה לי רק במשרד החינוך

ישראל אייכלר:  אני לא בטוח אבל נדמה לי שהוא כן מוכר לא כתואר אקדמאי

ישראל אייכלר:  יכול להיות רב עיר אבל הוא עדיין לא מוכר בכל מקום

ישראל אייכלר:  אני רוצה לבדוק את זה אבל נדמה לי שזה בעיקר מוכר במשרד החינוך

אליהו (אלי) רביבו: אני חושב שלא

ישראל אייכלר: יכול להיות

ישראל אייכלר:  חוץ מזה אין עוד משהו אחר

יוסף עטאונה: גם אני שותף לחברי רביבו לגבי החשיבות של הדיונים אצלך בוועדה בכלל

יוסף עטאונה:  למרות שאני לא חבר ועדה אני תמיד מוצא את הנושא הרלוונטי

ישראל אייכלר: חשבתי שאתה חבר ועדה

יוסף עטאונה: לא

יוסף עטאונה:  ראיתי את הכותרת של הדיון וזה דיון מאוד מעניין

יוסף עטאונה:  לא ידעתי את הפרטים הקטנים, את ההתאמות של החרדים אבל אני חושב שלגבי קליטת עובדים והכשרה, הנושא מאוד משמעותי במיוחד לאור המצב המורכב היום והמחסור שקיים

יוסף עטאונה:  אני אומר שלגבי החברה הערבית לה היו צריכים להגיע למשבר הזה כדי להסתכל על עומד הבעיה בנושא של תעסוקה והכשרה כי גם דוח מבקר המדינה מראה בצורה מאוד ברורה שכמעט 30 אחוזים מהצעירים בגיל 18 עד 24 בחברה הערבית הם חסרי מעש והם לא לומדים ולא עובדים

יוסף עטאונה:  לכן חשוב מאוד לתת את הדעת על הנושא בצורה מאוד רצינית ומקיפה, לחשוב איך אפשר להכשיר את האנשים שישתלבו בשוק העבודה

יוסף עטאונה:  זה לא העניין שאנשים לא רוצים אלא אני חושב שבמציאות שקיימת באפשרויות הקיימות והמחסומים הקיימים, יש מכשולים רבים ולכן האחריות היא איך להביא תעסוקה ליותר ויותר אנשים וצעירים בחברה הערבית

ישראל אייכלר: שמת לב שכתבנו הכשרה וקליטת אוכלוסיות חדשות בתעשייה ואני בהחלט התכוונתי גם לאוכלוסיית הערבים ואוכלוסיות עולים ממקומות שונים שאין להם תארים אקדמאיים

ישראל אייכלר:  הדיון הוא לגבי כולם

יוסף עטאונה: ברור

יוסף עטאונה:  אין לי ספק

ישראל אייכלר: לכן חשוב מאוד מה שאתה אומר

ישראל אייכלר:  אני מניח שגם באוכלוסייה הערבית יש בעיה של אנשים שאין להם תואר אקדמאי

יוסף עטאונה: זה בדיוק בנושא שעכשיו התחלתי לדבר עליו

יוסף עטאונה:  אני בא מתחום החינוך בו עסקתי שנים רבות

יוסף עטאונה:  אחת הבעיות של מערכת החינוך הישראלית בכלל, לא רק בחברה הערבית, היא כל הנושא של החינוך המקצועי טכנולוגי

יוסף עטאונה:  כל מערכות החינוך הכי מתקדמות בעולם והכי מפותחות, החינוך המקצועי הטכנולוגי הוא רכיב מאוד משמעותי שבמערכת החינוך הישראלית בשנים האחרונות לא שמים עליו

יוסף עטאונה:  ברור שכל מי שנמצא במערכת החינוך לא יכול לסיים כיתה י"ב

יוסף עטאונה:  אצלנו, למשל בכפרים הלא מוכרים, 27 אחוזים לא מסיימים כיתה י"ב

יוסף עטאונה:  אין להם סיכוי במציאות הקיימת ולכן אני חושב שנושא של ההכשרות, גם במערכת החינוך, בתיכוניים, הוא מאוד מאוד משמעותי לאחוז מאוד גדול שיכול להגיע ל-40 אחוזים מכלל האוכלוסייה וכמעט בלתי אפשרי לו לסיים כיתה י"ב עם תעודת בגרות ויגיע לאקדמיה

יוסף עטאונה:  לפחות לשוק העבודה, לתעשייה, צריך להכשיר אותו במגמות מקצועיות טכנולוגיות מותאמות לפי סקר שוק לגבי מה שקיים ומה הצורך

יוסף עטאונה:  זה מאוד מאוד יעזור

יוסף עטאונה:  לכן הראייה הכוללת על הנושא הזה מאוד חשובה

ישראל אייכלר: אצלכם יש תוכניות? אתה היית בקואליציה הקודמת?     

יוסף עטאונה: לא היינו

יוסף עטאונה:  יש תוכניות אבל הן מעטות דרך מרכזי ריאן, מרכזי תעסוקה

יוסף עטאונה:  זה מעט וזאת טיפה בים

יוסף עטאונה:  אני מדבר על ראייה כוללת, כולל מערכת החינוך כי שם אפשר לכוון לתעסוקה בתעשייה בכל התחומים

הלל וואזנר: הרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי, משרד ראש הממשלה

הלל וואזנר:  נתבקשנו לתת את הנתונים המספריים של גברים חרדים שאינם במעגלי התעסוקה

הלל וואזנר:  אם אנחנו לוקחים גברים מעל גיל 26, שזה היום הגיל שמותר להם לצאת לתעסוקה, מדובר בכ-120,000 גברים שאינם עובדים, תוך לקיחה בחשבון שכ-50 אחוזים כן עובדים

הלל וואזנר:  אני נותן כאן נתוני מקרו ואני מעגל את המספרים אבל אלה בערך המספרים

הלל וואזנר:  120,000 גברים חרדים שנמצאים מחוץ למעגל התעסוקה

הלל וואזנר:      אנחנו מנתחים את הסיבות, ועשינו על זה עבודה ברשות, מדוע האנשים האלה לא נכנסים למעגל התעסוקה

ישראל אייכלר: אני רוצה לדייק את המספר

ישראל אייכלר:  אני לא כולל במבקשי העבודה את אלה שיושבים ולומדים בכוללים

הלל וואזנר: לא אמרתי מבקשי תעסוקה

הלל וואזנר:  אני אומר שאינם בתוך מעגל התעסוקה

ישראל אייכלר: אני שואל אם אתה כולל במספר הגדול הזה את הלומדים בכוללים

אליהו (אלי) רביבו: היושב-ראש מבקש שתבודד

ישראל אייכלר: תוציא את הכוללים כי מי שלומד בכולל בעיניי הוא עובד מאוד מאוד קשה

ישראל אייכלר:  תוריד אותו מהמספר

ישראל אייכלר:  תן לי מספר של אנשים שאינם בכולל והם לא עובדים

הלל וואזנר: המספר לא לפניי

הלל וואזנר:  אני זוכר בערך אבל אני לא רוצה לומר דבר שאני לא בטוח בו

ישראל אייכלר: אני בפירוש לא רוצה שמי שנמצא בכולל ייספר כמי שלא עובד

ישראל אייכלר:  הוא עובד אבל יש לו עבודה מסוג שונה

הלל וואזנר: תודה רבה על הדיוק

הלל וואזנר:  זה נתון שצריך להוציא אותו בנפרד

ישראל אייכלר: אנחנו עוסקים באנשים שרוצים לעבוד בתעשייה ובמסחר והם אינם לומדים בכוללים

אליהו (אלי) רביבו: חשוב לי להבהיר שאנחנו שואלים לגבי אנשים שרוצים לעבוד

אליהו (אלי) רביבו:  אחר כך ננסה לאפיין אותם

אליהו (אלי) רביבו:  כל פריון ועבודה מכבדת את בעליה

ישראל אייכלר: לספור אותם, זה פשוט לא נכון

ישראל אייכלר:  לא על זה הדיון

ישראל אייכלר:  הדיון הוא באנשים, כמו שאומר חבר הכנסת רביבו, שרוצים לעבוד ולא מוצאים מקום עבודה

ישראל אייכלר:  זה הנושא

הלל וואזנר: בכל אופן, העבודות שאנחנו עשינו של הניתוח של חסמים לכניסה לשוק העבודה, והגיעו למעגלים האלה אותם אנשים שרוצים לעבוד, אנשים שלא רוצים לעבוד, לא הוזמנו ולא הגיעו, אחד החסמים הוא אותה תקופה שהבן אדם עובר את ההכשרות כדי להיכנס לתעסוקה איכותית

הלל וואזנר:  כפי שנאמר כאן, יש שתי בעיות מרכזיות בתעסוקה של גברים חרדים כאשר בעיה אחת היא עצם היכולת להיכנס לתעסוקה של מי שרוצה והבעיה השנייה היא המשכורת אותה הוא מרוויח

הלל וואזנר:  בעגה המקצועית זה מכונה עבודה איכותית

הלל וואזנר:  כשהעבודה אינה איכותית, זאת אומרת שבסופו של דבר זה מתכנס לשכר המינימום או קצת יותר

הלל וואזנר:  ברגע שזה המצב, הגענו למצב כזה שהתמריץ, שהסיכוי שטמון בכניסה לעבודה, הוא לא גדול

הלל וואזנר:  הבן אדם נכנס לעבודה ובסופו של דבר מרוויח סכום שהוא מסביב למינימום ויוצא שזאת לא תוכנית שמושכת ומעניינת אותו

ישראל אייכלר: אתה במשרד ראש הממשלה?     

הלל וואזנר: אני במשרד ראש הממשלה, ברשות לפיתוח המגזר החרדי

ישראל אייכלר: פרט לנו מה אתם עושים כדי לספק עבודה לאנשים שהם דורשי עבודה?     

הלל וואזנר: בהקשר הספציפי של הישיבה הזאת, אני חושב שמה שרלוונטי זה שאנחנו מנסים למצוא את האפשרות לתת איזשהו גב, איזושהי השלמה של השתכרות לתקופה בה בן אדם נכנס לעבודה ועד שהוא מתחיל להרוויח משכורת שהיא יכולה לקיים אותו בכבוד

הלל וואזנר:       דרך אגב, יש רעיון דומה שפורסם במשרד האוצר על ידי הכלכלנית הראשית והיא דיברה על אפשרות הגדלת מס ההכנסה השלילי

הלל וואזנר:  זאת אומרת, בן אדם שנכנס, עד שהוא מגיע למשכורת שהיא משכורת מקיימת, שהוא באמת יכול לחיות איתה, אולי להגדיל את מס ההכנסה השלילי

הלל וואזנר:  זה רעיון אחד

קריאה: זה קרה

הלל וואזנר: נכון

הלל וואזנר:  זה קרה אבל יכול להיות שזאת התחלה

הלל וואזנר:  אם זה באמת מביא את התפוקות הרצויות במובן של פתיחת השער בפני אותם אלה שרוצים לעבוד כפי שאמר היושב-ראש, זה מצוין

הלל וואזנר:  אם עדיין אנחנו רואים שיש אוכלוסייה שרוצה להיכנס לעבוד אבל כרגע האופציות שפתוחות בפניה זאת עבודה בשכר לא איכותי מה שמהווה חסם, יכול להיות שצריך לחזק את הכיוון הזה

הלל וואזנר:       אופציות נוספות הן מלגות לתקופת הכשרה

ישראל אייכלר: אתה מדבר על דברים קיימים או רעיונות ודברים שאתה רוצה שיהיו?     

הלל וואזנר: אני מדבר על דברים שהם קיימים ברמה מסוימת

ישראל אייכלר: מה זאת רמה מסוימת? אני מחפש במה אנחנו יכולים לעזור כדי לקדם את העניין הזה

ישראל אייכלר:  תגיד דברים ספציפיים שנוכל כוועדה לקדם כדי שאנשים שמחפשים עבודה יוכלו למצוא מקום עבודה

קריאה: יש מלגות קיום

הלל וואזנר: נכון

הלל וואזנר:  יש מלגות קיום במספר נושאים

הלל וואזנר:  כרגע מלגות הקיום הן יותר – מה שאני מכיר ויתקנו אותי אם אני לא מכיר את הכול – משויכות לאיזושהי הכשרה ספציפית

הלל וואזנר:  כאשר מדברים עכשיו על הכשרה של נהגי אוטובוס, יש שם מלגת קיום

ישראל אייכלר: יש הכשרה לנהגי אוטובוס?     

הלל וואזנר: יש הכשרה לנהגי אוטובוס

ישראל אייכלר: כמה אנשים עוברים את ההכשרה הזאת?     

הלל וואזנר: בקורס שנפתח השבוע יש 30 אנשים

הלל וואזנר:  זה קורס של אגד שהתחיל בתל אביב

הלל וואזנר:  יש עבודה שנעשית ממש כל הזמן בקטע של ניסיון לגייס עוד אנשים

ישראל אייכלר: חברות התחבורה, מתי שאנחנו פונים בנושא תחבורה, הם אומרים שנביא להם מאות נהגים כי חסרים להם מאות נהגים

ישראל אייכלר:  נדמה לי שהשכר שם הוא 60 שקלים לשעה

הלל וואזנר: השכר החודשי שם יכול להגיע ל-12,000 ול-13,000 שקלים

אליהו (אלי) רביבו: יותר

ישראל אייכלר: זו פרנסה טובה מאוד

הלל וואזנר: נכון

הלל וואזנר:  זו פרנסה טובה

ישראל אייכלר: התחילו כבר להצטרף?     

הלל וואזנר: כן

הלל וואזנר:  התחילו

הלל וואזנר:  ברוב החברות יש כבר נהגים חרדים

הלל וואזנר:  יש חסמים שאנחנו זיהינו

הלל וואזנר:  זה נושא מעט שונה אבל אם נדבר על החסמים שיש שם, יש שם חסמים תרבותיים

הלל וואזנר:  הנהג החרדי בסופו של דבר הוא מיעוט בתוך הנוף הכללי של הנהגים

הלל וואזנר:  עשינו מחקר, אמנם לא גדול, לגבי השאלה למה נהגים חרדים לא נשארים במקומות העבודה האלה והתשובות שקיבלנו בגדול אמרו התאמות תרבותיות במובן של לאיזה קבוצה אני שייך ואיך מסתכלים במגזר החרדי על נהגים מהמגזר

הלל וואזנר:  זה היה עולם אחד של תשובות

הלל וואזנר:  כמובן שעולם השכר, עם כל זה שהשכר מגיע ל-12,000 שקלים בחודש נטו – לסכום הזה זה אמור להגיע - מדובר כאן על כ-10 ו-11 שעות עבודה על ההגה, ארבע פעמים בשבוע

הלל וואזנר:  זאת אומרת, יום אחד הוא יום קצר אבל בכל שאר הימים זאת עבודה ממש ארוכה

הלל וואזנר:  כמובן יש את החסם של תקופת ההכשרה והצד של הבירוקרטיה על המקצוע כשאת הדבר הזה אנחנו יחסית פתרנו ופותרים אותו עכשיו

ישראל אייכלר: אפשר גם למצוא שעות מתאימות יותר

הלל וואזנר: נכון

ישראל אייכלר: יש למשל תפילת שחרית, תפילת מנחה, תפילת ערבית, אירועים

ישראל אייכלר:  אם יש מספיק נהגים , אפשר לעשות החלפות ולעבוד במשמרות

הלל וואזנר: נכון

הלל וואזנר:  מה שחסר כאן זאת מודעות

אליהו (אלי) רביבו: מה אתם עושים כדי להנגיש את החלופות שאתם מציעים לציבור הפוטנציאלי אליו אתם פונים? איך אתם מגיעים וחושפים את מה שיש לכם להציע לציבור?     

הלל וואזנר: כרגע המודל של הכשרת הנהגים הוא דרך החברות

אליהו (אלי) רביבו: לא, עזוב לרגע את הכשרת הנהגים

אליהו (אלי) רביבו:  קודם כל, זה לא אמור להיות רק דרך החברות

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל לגבי כלל התעסוקה המוצעת לאותו פלח אוכלוסייה, מה אתם עושים בשביל לחשוף אותו למה שאתם מציעים? לחשוף אותם לכל הטוב הזה?     

הלל וואזנר: באמת אלה לא דברים שאנחנו מציעים ולא אנחנו שחושפים

הלל וואזנר:  יושבים כאן נציגי מה שהיה זרוע העבודה, אנשי משרד העבודה

ישראל אייכלר: נעבור למשרדי הממשלה

ישראל אייכלר:  אתה השלמת את הדברים?     

הלל וואזנר: הנקודה אותה רציתי להעלות היא שאנחנו מזהים חסם באותו הפלח של האברך שרוצה לעבוד, כמובן רק עליו אנחנו מדברים

הלל וואזנר:  מהרגע שהוא החליט רוצה אני ועד הרגע שהוא מגיע לעבודה, יש שם קטע של ירידה בתנאי החיים לו

אליהו (אלי) רביבו: מה זאת אומרת ירידה בתנאי החיים?     

הלל וואזנר: לצורך העניין עד היום הוא ידע איך הוא מנהל את משק הבית שלו

הלל וואזנר:  אני לא יודע איך הוא עושה את זה וזה לא המקום לומר איך אבל לצורך העניין יש לו הכנסות - - -     

ישראל אייכלר: אני מציע לעבור למשרדי הממשלה

ישראל אייכלר: אני אשמח ללמוד את הנושא

ישראל אייכלר:  אני רוצה להגיע לתוכניות קיימות במשרדי הממשלה

אליהו ברוכי: הוא מסר איזשהו נתון שאולי אתה מכיר אותו ואני לא הצלחתי מה שהוא הסביר

ישראל אייכלר: זה לא עוזר לי לגבי האנשים שרוצים לעבוד וצריך להכניס אותם לעבודה

ישראל אייכלר:  אני יכול לתת לך 20 תירוצים למה אין

ישראל אייכלר:  אנחנו נתכנסנו בשביל מה שיש ומה אפשר לעשות שכן יהיה

ישראל אייכלר:  אני עובר למשרד העבודה

זאב קנובליך: אדוני, ישבתי גם עם חברות תחבורה

זאב קנובליך:  אין עוד מלגות קיום וזה קושי מאוד גדול

זאב קנובליך:  לדעתי זה החסם הגדול ביותר שיש בציבור החרדי להרבה משרות איכות

זאב קנובליך:  השכר הגבוה כביכול הוא רק אם זה כולל את יום ששי ואת מוצאי שבת ועוד ימים בהם קשה לחרדים לעבוד

זאב קנובליך:  לכן זה פחות רלוונטי

ישראל אייכלר: כמה שאני בעד שיהיו נהגים חרדים כמו נהגים אחרים, זו עבודה מכובדת, אני לא חושב שצריך להתמקד רק בזה

ישראל אייכלר:  זאת הייתה דוגמה טובה להתחלה

ישראל אייכלר:  נשמע את משרד העבודה, אולי יש להם תוכניות אחרות

דבורה ויספיש: מנהלת תחום תעסוקת חרדים במינהל תעסוקת אוכלוסיות, משרד העבודה

דבורה ויספיש:  אני מייצגת כאן את מינהל תעסוקת אוכלוסיות וספציפית את תחום תעסוקת חרדים

דבורה ויספיש:  אנחנו מפעילים 12 מרכזי הכוון בפריסה ארצית, מצפון עד דרום, שנותנים מענה לציבור החרדי בכמה וכמה מישורים שאני תכף אדגים

דבורה ויספיש:  חשוב לי שתכירו את הפריסה שלנו

דבורה ויספיש:  יש לנו מרכז גדול בירושלים, מרכז כיוון, ומרכז בבני ברק, כאשר שני המרכזים הללו הם בשיתוף עם העיריות, עם עיריית ירושלים ועם עיריית בני ברק, ועוד 12 מרכזים הכוון נוספים שפועלים תחת מפעילים עסקיים באלעד, אשדוד, בפתח תקווה, בבית שמש, במודיעין עילית וכולי, ממש בפריסה מלאה

דבורה ויספיש:  הם מכסים 84 אחוזים מהאוכלוסייה החרדית כדי לתת לה מענה כולל גם פעילות בערי לוויין שאין בהם ממש תשתיות קבועות

דבורה ויספיש:  בימים אלה אנחנו מקימים מרכזים חדשים בנתניה, ברחובות ושלוחה בטבריה

ישראל אייכלר: אלה תוכניות מיועדות לקליטת העובדים האלה

דבורה ויספיש: אני מדברת על מרכזית שפועלים ספציפית לאוכלוסייה החרדית

ישראל אייכלר:  היכן הם הולכים לעבוד?     

דבורה ויספיש: נמצאים בתשתית קבועה ומציעים את השירותים שלהם בדרך של פרסום, שיווק והגעה לקהלי יעד חרדים, לקהילות חרדיות

ישראל אייכלר: לאן מגיע העובד?     

דבורה ויספיש: העובד מגיע פיזית לתשתית ומקבל בה שירותים החל משוברים להכשרה מקצועית, השלמה של לימודי ליבה, סדנאות של כישורים רכים שהזכירו כאן שיש בהם צורך, כמובן הצעות עבודה, סיוע בהכנת קורות חיים

ישראל אייכלר: אני מתמקד בהצעות עבודה

ישראל אייכלר:  איזה עבודה הוא מקבל?     

דבורה ויספיש: הוא מקבל הצעות עבודה וזה תלוי בהכשרה שלו

דבורה ויספיש:  אם הוא בא חסר הכשרה, ההמלצה הראשונית לא תהיה עבודה מחר בבוקר למרות שמאוד חשוב לו כרגע להרוויח את השקל אלא להכשיר אותו לקראת עולם העבודה

דבורה ויספיש:  בדרך כלל חרדי ממוצע שמגיע אלינו, אין לו לימודי ליבה, הוא צריך אוריינות דיגיטלית, הוא צריך אנגלית, יכול להיות שהוא רוצה להשלים ממש מכינה קדם אקדמית או בגרויות וללכת ללמוד הכשרה מקצועית כלשהי

דבורה ויספיש:  אנחנו נותנים לו את מלוא ההכוונה

דבורה ויספיש:  הוא עובר אבחון מקצועי, הוא מקבל ייעוץ עם פסיכולוג תעסוקתי והוא מחליט על המשך דרכו

דבורה ויספיש:  בונים איתו תוכנית להמשך הדרך

דבורה ויספיש:  יכול להיות מצב שיציעו לו ללמוד בשעות הערב, הוא חייב עבודה כרגע והוא יתחיל לעבוד בעבודה שהיא ברמה נמוכה יחסית ותוך כדי זה ישלים אולי בגרויות וילך הלאה לאקדמיה או להכשרה מקצועית או להשלים לימודי הנדסאות

דבורה ויספיש:  אנחנו גם עובדים מול מעסיקים

דבורה ויספיש:  כל מרכזי ההכוון שלנו בקשר עם מעסיקים, גם עם התעשייה ועם הרבה מפעלים

דבורה ויספיש:      אני רק אציין כמה חסמים בולטים בתחום של התעשייה שאנחנו מזהים ויש שם איזשהו קושי מסוים

ישראל אייכלר: מה הקושי בתעשייה?     

דבורה ויספיש: מדובר בדרך כלל בעבודה במשמרות והשעות לא בהכרח נוחות

דבורה ויספיש:  השכר בדרך כלל נמוך, שכר מינימום, כאשר אפשרויות הקידום הן לא רבות

ישראל אייכלר: היו אצלנו אנשי תעשייה שטענו שיש היום במפעלי התעשייה יש עבודה מאוד ממוחשבת והם מוכנים לקלוט חרדים

דבורה ויספיש: אפשר להגיע נטולי הכשרה מקצועית קודמת?     

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  הם מלמדים במקום

מיטל פרי: בהקשר למה שנאמר, גם לגבי מנועי בית שמש וכולי

מיטל פרי:  בסוף כמו שאמר כבוד היושב-ראש את הבעיות אנחנו יודעים והמטרה היא למצוא פתרונות

מיטל פרי:  המפעלים עם הזמן כן מצאו וראינו את הפתרונות

מיטל פרי:  צריך להפריד בין משרות שהן הפעלת מכונות וכולי לבין מפעלי הייטק ברמה יותר גבוהה

מיטל פרי:  כמו שאמר כבוד היושב-ראש, יש היום הכשרות בתוך המפעלים, בטח למשרות שהן לא בהייטק גבוה

איימן עודה: באיזה סוג של מפעלים יש את ההכשרות? אני מכיר עשרות, אם לא מאות, מפעלים שאין להם הכשרה

ישראל אייכלר: חבר הכנסת עודה, נכנסת באמצע הדיון

ישראל אייכלר:  אנחנו צריכים למצוא פתרונות

ישראל אייכלר:  הבעיות ידועות

ישראל אייכלר:  יש מפעלי תעשייה, אני חושב שדווקא בצפון, נכון?     

מיטל פרי: נכון

מיטל פרי:  גם באזור קיסריה

ישראל אייכלר: הם קולטים ומלמדים את הבן אדם תוך כדי עבודה

איימן עודה: כן, אבל אלה מפעלים גדולים

איימן עודה:  אני חושב שהמפעלים הבינוניים ופחות מבינוניים, אין להם את זה

ישראל אייכלר: היכן שאין, אני יודע

ישראל אייכלר:  אני מדבר על מפעלים בהם זה קיים

מיטל פרי: דובר כאן על חסם של תארים

מיטל פרי:  צריך להפריד בין חברות הייטק, שם אין מה לעשות, לפעמים יש משרות שצריך תארים ויש משרות שאפשר לעשות הכשרה ברמה גבוהה, ויש את המפעלים שהם עושים הכשרה במקום

מיטל פרי:  אני יודעת שמפעל בקיסריה היה תופס עובדים ועושה להם הכשרה במקום

מיטל פרי:  יש עוד הרבה מפעלים כאלה

מיטל פרי:  אורית בקיאה ספציפית במפעלים

מיטל פרי:  בהקשר למה שנאמר כאן, השכר הממוצע בתעשייה הוא מאוד גבוה

מיטל פרי:  זה כולל את ההייטק אבל 14,000 שקלים לחודש, זאת משכורת יפה

מיטל פרי:  נכון, יש משרות שמתחילים מלמטה אבל בסוף בתעשייה כן יש יציבות

מיטל פרי:  יש שכר שהוא גבוה יותר, יש המון יתרונות וגם המון חסמים נפתרו עם הזמן ספציפית לחרדים כמו חדרי אוכל עם כשרות

מיטל פרי:  כמובן הכול נופל על המעסיקים אבל כן עשו את זה ובאו גם לעניין כשרות, גם לעניין הסעות, גם לעניין הפרדה בין נשים לגברים

מיטל פרי:  בסוף יש פתרונות ואנחנו צריכים להתכנס לראות איך זה מתחבר

ישראל אייכלר: כמה אנשים עובדים במסגרת הפתרונות האלה?     

אמרי רון: אלפים

ישראל אייכלר: היכן? באיזה אזורים?     

אמרי רון: מאז שפרצה המלחמה תעשיית המזון מאוד מאוד סובלת

אמרי רון:  אני חושבת שתעשיית מזון יכולה להיות איזושהי התחלה לקליטה של אוכלוסייה כי באופן אינהרנטי היא די מותאמת

אמרי רון:  אין שם בעיה של כשרות וכולי

אמרי רון:  יש לנו מפעלים כמו זוגלובק שמפרנסים כמעט 70 אחוזים מהיישוב שלומי

אמרי רון:  יש לנו הרבה מפעלים מאוד מאוד גדולים שנמצאים במצוקה עצומה

ישראל אייכלר: זוגלובק הוא לא בקיבוץ?     

אמרי רון: גם

אמרי רון:  הם מפוזרים

אמרי רון:  חלק עבר מנהריה

אמרי רון:  האתר המרכזי שלהם היה בנהריה

ישראל אייכלר: אם אני לא טועה, פעם זה היה בקיבוץ לוחמי הגיטאות

אמרי רון: היה להם את יחיעם

אמרי רון:  יכול להיות שגם לזוגלובק אבל רק פס ייצור אחד

ישראל אייכלר: היכן הם היום?     

אמרי רון: בשלומי

ישראל אייכלר: בתוך היישוב

אמרי רון: נכון

אמרי רון:  יש לנו מפעלים כמו כתר פלסטיק וכולי אבל תחום המזון הוא תחום שסובל בצורה עצומה

אמרי רון:  גם באזור כאן יש לנו יקבים כמו יקב טפרברג ואחרים שמאוד מאוד סובלים ממחסור בכוח אדם

אמרי רון:  אגב, אנחנו קוראים לכל המשרות משרות איכותיות, אנחנו לא מדברים כרגע בפגישה הזאת ובאופן כללי על משרות ייצור לעובדים בלתי מיומנים

מיטל פרי: חבר הכנסת רביבו מכיר את זה היטב, את ההבחנה הזאת

אמרי רון: עושים הפרדה של המשרות של העובדים הבלתי מיומנים

אמרי רון:  אנחנו לא מדברים על זה אלא אנחנו מדברים רק על עובדים מקצועיים

אמרי רון:  דבורה דיברה כאן על החסמים הלכה למעשה ואני חושת שיש היום הרבה משאבים בכל אחד מהמשרדים

אמרי רון:  במשרד העבודה יש תוכניות של הכשרה, תוכניות ל-OJT

אמרי רון:  קודם שאלתם לגבי מענק קיום

אמרי רון:  עד כמה שאני יודעת מענק הקיום כשהוא כבר קיים, הוא מסתכם בסכום של כ-1,500 עד 2,500 שקלים בחודש

אמרי רון:  סכומים מאוד מאוד קטנים לפרק זמן מאוד מאוד קצר וגם זה דבר שלא מאפשר קליטה מיטבית

אמרי רון:  זאת אומרת, מהר מאוד אנשים מוותרים

אמרי רון:  קודם דיברו על תמריץ משמעותי אבל הוא לא קיים

אמרי רון:  אנחנו צריכים לחשוב על איך אנחנו מתעלים את המשאבים שאנחנו רוצים בהם

אליהו (אלי) רביבו: התמריץ ודאי קיים

אליהו (אלי) רביבו:  אי אפשר לקבוע במסמרות שהוא לא קיים

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר אדוני היושב-ראש שבוודאי אתה כמי שלמד שנים רבות בכוללים יודע שכאשר אברך מגיע למצב שבו הוא מבקש לצאת לשוק העבודה, זה כי העבודה הקשה באמת של למידה התישה אותו והוא בוחן אפשרות להתפתח, להתאוורר ולשלב לימודים בעבודה וגם לספק פרנסה מכובדת הביתה כדי לעמוד באותן דרישות וציפיות חינוך כלפי ילדיו

אליהו (אלי) רביבו:  אם כן, תמריץ קיים

אליהו (אלי) רביבו:  אפשר לומר שאין תמריץ אבל תמריץ קיים

אליהו (אלי) רביבו:  צריך לוודא שבן אדם לא ירגיש שהוא איבד משהו בזה שהוא יצא לעבוד ורצה להתפרנס ולסייע לו להשתלב חברתית-תרבותית כדי שהוא יוכל לשמור את אורחות חייו כמה שניתן תוך כדי התפרנסות

אליהו (אלי) רביבו:      סליחה שאני קוטע אותך

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לשתף אותך אדוני היושב-ראש

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  הזמן שלנו אוזל

אליהו (אלי) רביבו: אחר כך אני ארחיב בפניך על משהו שראיתי השבוע במפעל בדרום בו יש שילוב של שתי אוכלוסיות שלא ציפו שיצאו לעבוד

מיטל פרי: סודה סטרים

אליהו (אלי) רביבו: נכון

מיטל פרי: כבודו הספיק לעשות כבר שני סיורים במפעלי תעשייה

אליהו (אלי) רביבו: נכון

אליהו (אלי) רביבו:  השבוע קיימתי שני סיורים, אחד מהם במפעל סודה סטרים

אליהו (אלי) רביבו:  דוגמה ומופת לאינטגרציה בשוק העבודה שבו יש מצד אחד בדואים ובדואיות אפילו מהפזורה הרחוקה וקבוצה של כמה מאות חרדים שעובדים בהרמוניה

ישראל אייכלר: היכן זה?     

אליהו (אלי) רביבו: ברהט

אליהו (אלי) רביבו:  מדובר בסודה סטרים ובעוד משחטה

אליהו (אלי) רביבו:  יש בתי תפילה, יש בית כנסת ויש מקום למוסלמים להתפלל באופן ראוי

אמרי רון: בדרך לבאר שבע

אליהו (אלי) רביבו: סודה סטרים באזור תעשייה רהט-להבים

ישראל אייכלר: החרדים באים מאופקים?     

אליהו (אלי) רביבו: מכל הארץ

מיטל פרי: נתיבות

מיטל פרי:  ערד

ישראל אייכלר: להגיע מחיפה לרהט?     

אליהו (אלי) רביבו: לא, אבל למה להביא את החרדי מחיפה לרהט כשאפשר להעתיק ולשכפל את רהט לחיפה? כאשר יש מפעל שמבין מה הערך העליון בשילוב חברתי נכון של אוכלוסייה, כולם מרוויחים

הלל וואזנר: נמצאת ב-זום אלישבע ליברמן מהרשות

ישראל אייכלר: לא ב-זום

ישראל אייכלר:  יש לי כאן מספיק אנשים

ישראל אייכלר:  משרד הכלכלה

ירוחם משל: אנחנו ברבעון האחרון קיבלנו את כל הנושא של הכשרת עובדים בשיתוף מעסיקים

ירוחם משל:  זאת אומרת, כמו שצוין כאן הכשרה בכיתה כאשר בקצה יש השמה

ירוחם משל:  המעסיק מקבל מענק גם על ההכשרה וגם על ההשמה בקצה

ירוחם משל:  יש כפל מענק לאוכלוסיות מיוחדות כמו המגזר הערבי, הורים יחידים, אנשים עם מוגבלות וחרדים כאשר גברים חרדים מקבלים כפל מענק

ישראל אייכלר: כמה זה כפל המענק?     

ירוחם משל: במסלול הרגיל הסכום היה 2,000 שקלים

ישראל אייכלר: 2,000 השקלים הם כפל המענק?      

ירוחם משל: כן

ירוחם משל:  הסכום הרגיל הוא 1,000 שקלים

ישראל אייכלר:  חשבתי שכפל מענק הוא 20,000 שקלים

ירוחם משל: לא

ירוחם משל:  זה למעסיק עצמו

ישראל אייכלר: כדי להגיע לכפל ולקבל 2,000 שקלים?     

ירוחם משל: גם המעסיק מקבל מענק עבור ההכשרה

ישראל אייכלר: כמה מקבל המעסיק?     

ירוחם משל: זה תלוי בשעות ההכשרה ותלוי כמה השכר שהוא משלם

ירוחם משל:  ככל שהשכר יותר גבוה, המעסיק מקבל מענק גבוה יותר לתקופה של שישה חודשים

ירוחם משל:  אנחנו מאמינים ש-שישה חודשים זה מספיק זמן כדי שאותו עובד ייקלט במקום העבודה וימשיך שם

ירוחם משל:  זה היה לפני תקופת המלחמה

ישראל אייכלר: ומה עכשיו?     

ירוחם משל: הוצאנו מסלול ייעודי לחרבות ברזל ובו איחדנו את רשימת המקצועות למקצועות נדרשים בעת מלחמה

ירוחם משל:  צמצמנו את היקף השעות של ההכשרה כי הבנו שיש מחסור גדול בעובדים ולכן ההכשרה תהיה מהירה יותר

ירוחם משל:  עכשיו אנחנו עם הפנים קדימה לשנת 2024 וחושבים - - -     

אליהו (אלי) רביבו: מה עם שילוב ברצפת הייצור שלא מצריכה הכשרה מקצועית?     

ירוחם משל: נכון

ירוחם משל:  גם

אליהו (אלי) רביבו: צריך לתת לזה ביטוי

אליהו (אלי) רביבו:  אפשר לצמוח מתוך רצפת הייצור

ירוחם משל: נכון

ירוחם משל:  זה אחד הענפים

אליהו (אלי) רביבו: בכל ענף

ירוחם משל: אנחנו מאפשרים את זה ועכשיו אנחנו חושבים איך להדק יותר טוב את הנוהל אצלנו

אליהו (אלי) רביבו: להנגיש, לחשוף, לסייע בדרכי תחבורה

ירוחם משל: גם זה נכון

אליהו (אלי) רביבו: האוכלוסייה החרדית בדרך כלל לא ממונעת

אליהו (אלי) רביבו:  צריך לסייע לה בדרכי הגעה

ישראל אייכלר: דרכי הגעה, זה תמיד ולא רק לאוכלוסייה החרדית אלא גם לאוכלוסיות אחרות שעובדות במפעלים האלה ואין להם רכבים פרטיים

ישראל אייכלר:  בדרך כלל מדובר באנשים שאין להם רכב ולכן כן צריך לספק להם תחבורה ציבורית ראויה

אליהו (אלי) רביבו: לא ציבורית

ישראל אייכלר: מפעלית

אליהו (אלי) רביבו: צריך לסייע

אליהו (אלי) רביבו:  צריך לעטוף את העובד

אליהו (אלי) רביבו:  הוא נכנס לשוק העבודה וזה לא דבר שהוא פשוט

אליהו (אלי) רביבו:  הוא מתחיל לקבל מרות וזה משהו אחר

אליהו (אלי) רביבו:  תערסל אותו, ספק לו תחבורה, מזון ראוי עם כשרות מתאימה, חדר תפילה ראוי, שעות עבודה נוחות, אינטגרציה בהכרח קשובה לצורכי ומגבלות המועסק החדש

אליהו (אלי) רביבו:  הייתי ממליץ לכם לעודד מעסיקים לשבץ נציג באגף משאבי אנוש שמגיע מהאוכלוסייה ויודע לפנות, יודע לתת את רשת הביטחון ויודע לספק תחושה נעימה וקליטה נוחה

אליהו (אלי) רביבו:  הנה דוגמה מעשית

ישראל אייכלר: משרד הכלכלה, מנהלת הוועדה מציעה לשאול אתכם מה התקציב שלכם לעידוד הזה

ירוחם משל: ברבעון האחרון הוצאנו 95 מיליון שקלים

ירוחם משל:  בסיס התקציב, אני חושבת שהוא משהו כמו 40 ומשהו מיליון שקלים אבל אני לא סגורה על המספרים, ועוד 20 מיליון שקלים לענף הבנייה בו יש מחסור מאוד מאוד גדול

ירוחם משל:  היתרה היא רק לשנת 2024

ירוחם משל:  בסך הכול 100 מיליון שקלים

ישראל אייכלר: הכסף הזה כבר יצא?     

ירוחם משל: לא

ישראל אייכלר: הוא מוכן לקליטת עובדים

ירוחם משל: נכון

שלום גאליצקי: אני יועץ לימודים ומרכז לימודים בארגון מכלול

שלום גאליצקי:  אני אשמח לפנות לנציגה של משרד הכלכלה ולשאול איך אתם חושפים את הנושא של המענקים לקהילות החרדיות

שלום גאליצקי:  אני כיועץ לימודים וכל הזמן מוביל תוכניות לשילוב אנשים בלימודים, אני לא יודע על הדבר הזה

ירוחם משל: ברבעון האחרון היינו במרוץ כי קיבלנו את זה בירושה, נקרא לזה כך, ממשרד העבודה

ירוחם משל:  לא היה כל כך שיתוף פעולה

ירוחם משל:  דווקא אתמול קיימנו שולחן עגול גם עם הרשות לחרדים במשרד ראש הממשלה ואנחנו בהחלט רוצים לעבוד בשיתוף פעולה גם כדי להבין את החסמים ובמה אפשר לעזור מהצד השני

ירוחם משל:  צריך להבין שאנחנו עובדים מול המעסיקים ובקצה יש השמה וגם למעסיקים יש אינטרס לקלוט עובדים חרדים ולכן אנחנו נשמח לכל רעיון כזה או אחר ולשיתוף פעולה

ישראל אייכלר: חשוב מאוד

ישראל אייכלר:  אם הקצבתם 100 מיליון שקלים והציבור לא יודע על כך, בפעם הבאה פקידי האוצר יאמרו שזה מיותר ויוריד את התקציב

ירוחם משל: לא

ירוחם משל:  אני יכולה לתת קצת מספרים

ירוחם משל:  אמנם לא היו הרבה השמות של חרדים במסלול האחרון ואנחנו וכן רואים את הפוטנציאל

ירוחם משל:  היו חברות כמו ג'נסיס שזאת ממש תעסוקה כאשר לקחו קבוצה גדולה של נשים חרדיות ותעסוקה איכותית בשכר גבוה ועשו את ההתאמות לאוכלוסייה

ירוחם משל:  בהחלט יש מקום לשיתופי פעולה

ישראל אייכלר: קודם אמרתי שמי שיושב ולומד תורה בכוללים, אני רואה אותו עובד ואני רוצה לומר מה המקבילה של זה

ישראל אייכלר:  יש עולם שלם שנקרא אוניברסיטאות, אקדמיה, פרופסורים, כל החיים שלהם הם יושבים ולומדים על השפעות קרני התיש על קרני השמש ועוד דברים חשובים מאוד, שהם באמת חשובים, רפואה ודברים אחרים, ואף אחד לא יגיד שהם לא עובדים

ישראל אייכלר:  לכן אני מתקומם על האמירה לכלול את הלומדים בכוללים ככאלה שלא עובדים

ישראל אייכלר:  הם בהחלט עובדים ועובדים קשה

ישראל אייכלר:  זה שהם לא מתוגמלים כמו פרופסורים, דוקטורים וסטודנטים באוניברסיטאות, זה נושא אחר וזה לא הנושא שלנו היום

ישראל אייכלר:  הנושא שלנו עכשיו הוא איך להביא את הכלים שהמדינה מכינה לקליטת עובדים בתעסוקה, דמי קיום ודברים כאלה, אל הציבור שיבוא וישתלב בעבודה

דב פולק: אני ממכלול

דב פולק:  מהתעסוקה

דב פולק:  בסופו של דבר שמענו כאן הרבה הצעות לפיהן קיימים כלים בשוק אבל מי שמייצג את הבאת הצד השני, את האברכים ואת האוכלוסייה החרדית, לתחומים האלה, אלה הקהילות הפנימיות

דב פולק:  זאת אומרת, מרכזי ההכוון בתוך הקהילות

דב פולק:  הם עומדים מול האברכים להביא אותם לכל הכלים האלה

דב פולק:  הכרה בכל המרכזים האלה, נכון שיש מרכזי הכוון אבל האברכים שלנו לא כל כך מגיעים אליהם באופן ישיר

ישראל אייכלר: אתם מתווכים ומעבירים אותם אליהם?     

דב פולק: אנחנו הארגון, נקרא לו מתווך, נקרא לו כל המעטפת שאנחנו עושים, כל הליווי שאנחנו נותנים

ישראל אייכלר: כמה אנשים אתם מצליחים להביא בשנה?     

דב פולק: אתן לכם נתון אחד

דב פולק:  בשלושת החודשים האחרונים, 170 אברכים התחילו לימודי מקצוע, 30 אחוזים מהם לימודי אקדמיה

דב פולק:  בהשמה מיידית אנחנו מדברים על עשרות מדי חודש אותם אנחנו מיישמים בתוך תחומי עבודה

דב פולק:  זה יותר מכל מרכזי ההכוון

דב פולק:  שוב, אנחנו חופרים וחופרים ועוברים מעיר לעיר, ממרכז הכוון למרכז הכוון כדי לקבל את הנתונים

ישראל אייכלר: אתם מקבלים את זה? זה זמין ונגיש לכם?     

דב פולק: אנחנו יכולים היום להעסיק הרבה יותר עובדים ולהגדיל את התעסוקה הרבה יותר

יקותיאל משי: עמותת 121

דב פולק: קיבלתי הערה ממנהלת הוועדה

דב פולק:  דברו על דברים שהוועדה יכולה לעזור ולקדם פתרונות

דב פולק:  את הבעיות אנחנו יודעים בעל פה

יקותיאל משי: הדיון כאן היה אמור להתחלק גם לתעסוקת חרדים וגם להכשרה בעקבות חרבות ברזל

יקותיאל משי:  אנחנו מייצגים 50 ארגונים, גם ארגוני מעסיקים, גם מכללות בתחום ההכשרה המקצועית

יקותיאל משי:  אנחנו פועלים לקידום השקעה ממשלתית משמעותית בתחום ההכשרה המקצועית

יקותיאל משי:      אני אתייחס גם למגזר החרדי וגם לאוכלוסייה הכללית

יקותיאל משי:  לצערי כל תחום האוכלוסייה הכללית, בהסתכלות של הממשלה ושל המדינה על ההכשרה המקצועית הוא ביזיון אחד גדול

יקותיאל משי:  הכול כאן הולך עקום

יקותיאל משי:  לצורך העניין אני אתן נתון

יקותיאל משי:  התקציב לאקדמיה עומד על שבעה מיליארד שקלים

יקותיאל משי:  מישהו כאן סביב השולחן יודע מה גובה התקציב להכשרה מקצועית לשנה? 160 מיליון שקלים כאשר 50 אחוזים מהאוכלוסייה הולך להכשרה מקצועית

יקותיאל משי:  זה הפער

יקותיאל משי:  תמיד הממשלה חיפשה איך לקצץ בתקציבים של ההכשרה המקצועית

יקותיאל משי:  לצורך העניין, אני אעשה סדר לפי מה שמשרד הכלכלה ומשרד העבודה אמרו, בשנת 2023 היה סכסוך או נקרא לזה חוסר הסכמה בין משרד העבודה למשרד הכלכלה מי מפעיל את ההכשרה המקצועית למבוגרים

יקותיאל משי:  הווה אומר, הכשרה עם מעסיקים

יקותיאל משי:  בחודש האחרון משרד הכלכלה הרים את הכפפה והשקיע 100 מיליון שקלים וזה היה לשני מסלולים, מסלול א' ומסלול ב'

יקותיאל משי:  זה היה מסלול עם מעסיקים בקצה אבל מסלולים שהולכים בעיקר למעסיקים גדולים במשק ולא לעסקים הקטנים ובינוניים

יקותיאל משי:      אנחנו עובדים גם עם משרד הכלכלה וגם עם משרד העבודה

יקותיאל משי:  יש עוד נתון מוזר - אני אומר שהכול עקום – והוא שיש שחקנים רבים, אין גורם מתכלל ואף אחד לא יודע מי נגד מי

יקותיאל משי:  לדוגמה, אגף האוכלוסיות שמטפל גם בחרדים יושב באגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה אבל לא במשרד הכלכלה

יקותיאל משי:  אז מה, יקימו עוד אגף שם שיתמחה באוכלוסיות השונות? לא יודע

יקותיאל משי:  זו החלוקה שניתנה

יקותיאל משי:  באגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה יש את מינהל האוכלוסיות

ישראל אייכלר: מה אתה מציע כפתרון?     

יקותיאל משי: דבר ראשון, הגדלת התקציב

יקותיאל משי:  רק עכשיו ההכשרה המקצועית שאנחנו יודעים שהולכים להיות עשרות אלפי אנשים שהם דורשי עבודה שהועתקו ויש ענפים רבים שאנשים לא ימצאו בהם עבודה, הממשלה עדיין משקיעה 160 מיליון שקלים, 100 מיליון למשרד הכלכלה ו-60 מיליון לשוברים למשרד העבודה

יקותיאל משי:  אין גורם מתכלל

יקותיאל משי:  הרי משרדי הממשלה כעסו על כך שהקימו את מינהלת תקומה כי כאילו הם לא יכולים לעשות את העבודה לבד אבל גם מינהלת תקומה, אין לה תקציבים, אף אחד לא יודע מי עושה, איזה מסלולים נכונים לחרדים, לבדואים, לאוכלוסיות מיוחדות ולכלל האוכלוסייה

יקותיאל משי:  אף אחד לא יודע

ישראל אייכלר: מה הפתרון?     

יקותיאל משי: גורם מתכלל

יקותיאל משי:  משרד ממשלתי

יקותיאל משי:  אם לצורך העניין עכשיו מדובר על שלושה וחצי מיליארד שקלים שמופנים לצפון, מי מתכלל את זה? משרד הפנים אבל עכשיו מדברים על הקמת מינהלת גם לאוכלוסייה בצפון

יקותיאל משי:  למה?     

ישראל אייכלר: לגבי העניין שלנו

ישראל אייכלר:  מה אתה מציע שיהיה המתכלל?     

יקותיאל משי: אני לא יודע מי

יקותיאל משי:  הממשלה תחליט מי הגורם המתכלל

יקותיאל משי:  אגב, יש עוד שחקן כאן וזה שירות התעסוקה שייבשו אותו עשרות שנים

יקותיאל משי:  היו לו מסלולים מגוונים לכלל האוכלוסיות והיום אין לו מסלול אחד

יקותיאל משי:      נתון אחד שאני יודע שנוגע לליבך יותר ואני אומר למה אני מתכוון כשאני אומר שהכול עקום

יקותיאל משי:  גילאי 67 – והיית מעורב במענק המיוחד שלהם, לאלה שפוטרו בעקבות המלחמה – סיימו לקבל בסוף דצמבר

יקותיאל משי:  אנחנו פועלים להאריך את זה לינואר-פברואר

יקותיאל משי:  זו האוכלוסייה הכי קשה, אין לה דמי אבטלה והם מפוטרים בגלל המלחמה

יקותיאל משי:  הם ל א מוצאים עבודה

יקותיאל משי:  מישהו נותן את הדעת על כך? אני יודע שעכשיו ביטוח לאומי במגעים

יקותיאל משי:  הייתי שמח אם אדוני היושב-ראש תוכל להתערב בזה

יקותיאל משי:  מדובר בכמה אלפי אנשים

ישראל אייכלר: אני קנאי מאוד לאוכלוסייה שהיא מעל גיל 67

ישראל אייכלר:  אני בניגוד עניינים כי אני בן 67

יקותיאל משי: אני יודע

יקותיאל משי:  מדובר באלפים בודדים ולא בסכום גדול

יקותיאל משי:  אלה שנמצאים בחוץ ופוטרו, קשה להם למצוא עבודה

ישראל אייכלר: אלה שעדיין כאן, יש להם עוד עבודה בעזר השם

ראובן ארזי: שירות התעסוקה

ראובן ארזי:  אני אומר כמה דברים ואני אנסה לחבר בין הדברים שנאמרו כאן

ראובן ארזי:  אני מנהל תחום הבטחת הכנסה באוכלוסיות ומנהל תוכנית לתעסוקה בפריסה ארצית

ראובן ארזי:  בעברי גם ניהלתי את סניף שירות התעסוקה בבית שמש ואת סניף ירושלים כך שאני יכול להעיד כאן על הצלחות גדולות שנעשו בבית שמש אבל צריך לחלק את הדברים לשניים

ראובן ארזי:       בסוף חרדי שרוצה לצאת לעבוד, להבין שהוא לוקח בחשבון שהוא לא יצא לעבוד אם הפריון לא גבוה

ראובן ארזי:  שנית, הוא לא יצא לעבוד אם זו עבודה שהיא סתם, מה שנקרא העבודות הלא מקצועיות

ראובן ארזי:  זה השיקול הבסיסי שלו

ראובן ארזי:  אני לא זז סנטימטר עד שאני לא רואה בקצה וכמה שההכשרה תהיה כמה שיותר קצרה ולא מבולגנת כדי שהוא ילמד בדיוק מה שצריך ויתקדם הלאה

ראובן ארזי:       יש הצלחות

ראובן ארזי:  לדוגמה בבית שמש אני עבדתי עם התאחדות התעשיינים, עם חברת טוטנאוור והכנסנו לשם מחלקה שלמה

ראובן ארזי:  מנופאים אותם הכשרנו באופן אישי והם קיבלו משכורת גבוהה

ראובן ארזי:  צריך קודם כל לזכור שחייבים לתפור כאן חליפות פרטיות

ראובן ארזי:  זה לא שתיקח איזו קבוצה עכשיו ותכניס אותה לשם

ראובן ארזי:  צריך לשים כאן כסף על שיווק

ראובן ארזי:  לדוגמה, יושב-ראש הוועדה הזכיר את הלומדים אבל גם הלומדים האלה, כמה שהם לומדים, הם נתקלים בבעיות של קיום

ראובן ארזי:  העולם הרי השתנה מאז הקורונה ויש משרות של כמה ימי עבודה בשבוע שנותנים תפוקות גדולות ופריון גבוה

ראובן ארזי:  אפשר לכוון למשרות אפשר לשמור גם על אורח חיים חרדי וגם לעבוד יומיים בשבוע או כמה ערבים בשבוע ולהתפרנס

ראובן ארזי:  לא חייבים ללכת ישר לתעשייה

ישראל אייכלר: אמרת עבודה של כמה ימים בשבוע? יש דבר כזה?     

ראובן ארזי: כן

ראובן ארזי:  אנשים עובדים מהבית

ישראל אייכלר: מה שנקרא היברידי

ראובן ארזי: כן, עובדים בחלקיות משרה עם פריון גבוה מאוד

ראובן ארזי:  אני מעסיק כאלה

ראובן ארזי:  יש לי במחלקה הרבה נשים חרדיות שעובדות אצלי

ראובן ארזי:  אני אומר בפירוש שאפשר להתמקד בזה שבודקים מה ניתן לעשות על מנת שההכשרות יהיו קצרות טווח עם פריון גבוה

ראובן ארזי:  אתה הרי לא מצפה ממישהו שלמד כל החיים שלו בכולל שמחר ילך לעבוד כנהג אוטובוס

ראובן ארזי:  זו צריכה להיות בחירה שלו ללכת לעבוד כנהג אוטובוס

ראובן ארזי:  אלה לא חסמים דמיוניים אלא אלה חסמים שמשפיעים על משפחה, משפיעים על השידוכים, משפיעים על עוד דברים

ראובן ארזי:  זה לא שגר ושכח

ראובן ארזי:  מי שרוצה לעבוד, אני לא מכיר שום מפעל, עשרות מפעלים שפזורים בארץ שישמחו לקבל חרדים, בידיים פתוחות, רק תבואו ויארגנו לכם כל מה אתם צריכים

ראובן ארזי:  אני בעצמי זוכר את עצמי יורד ויושב עם האוכלוסייה בתוך השכונות, מכיר, מבין ומנסה איכשהו לתפור חליפה של כמה אנשים

ראובן ארזי:  בכמויות זה פשוט לא יקרה

ראובן ארזי:  מפוזרים כאן הרבה כספים, הסלילו את כולם לרוץ לאקדמיה כאשר בתעשייה יש משכורות יפות ולא שמים שם את הכסף

ישראל אייכלר: אתה מציע לרדת לקהילות

ראובן ארזי: אני מציע לחלק את זה לשני חלקים

ראובן ארזי:  אני מדבר על עצמי

ראובן ארזי:  שנים על גבי שנים לא קיבלנו כספים וכשקיבלנו, ניצלנו את כולם

ישראל אייכלר: כמה אנשים חרדים השמתם בעבודה?     

ראובן ארזי: אני יכול לומר לך רק בבית שמש כמעט 200 משפחות בתקופה שלי

ראובן ארזי:  אני ניהלתי שם את המקום כמעט שבע שנים

ראובן ארזי:  האנשים האלה התקדמו

ישראל אייכלר: היום אתה לא רק בבית שמש

ראובן ארזי: היום אני מפעיל תוכנית ארצית שנקראת מעגלי תעסוקה

ישראל אייכלר: כמה אנשים הצלחת להכניס?     

ראובן ארזי: אין הרבה חרדים

ראובן ארזי:  אצלי אין הרבה חרדים

ישראל אייכלר: ערבים יש?     

ראובן ארזי: כן

ישראל אייכלר: כמה ערבים?     

ראובן ארזי: הכנסתי עשרות

ראובן ארזי:  מאות

שמואל דוד: אני רוצה להיות לגמרי תכליתי

שמואל דוד:  באוכלוסייה הערבית, חצי מהתלמידים שלי בכיתה י"ב לומדים במסגרות טכנולוגיות אבל רק מעטים מהם ממשיכים אחר כך בעבודה טכנולוגית

שמואל דוד:  קיימת תוכנית שנקראת אשבל - אפיקי שילוב בתעסוקה – שפועלת בנגב ונותנת סיוע ל-260 תלמידים בדואים בהשתלבות בתעסוקה

שמואל דוד:  נותנת להם מלגות קיום, נותנת להם מענקי הצלחה, מענקים לנשים, מענקים כאלה ואחרים אבל היא מכסה רק חצי מהאוכלוסייה שנכנסה לתוך המסגרות האלה והיא לא תומכת מספיק

ישראל אייכלר: מי זה שנותן את מה שאמרת?     

שמואל דוד: זה חלק ממערכת של מה"ט, מרכז להכשרה טכנולוגית

שמואל דוד:  המרכז מכשיר הנדסאים ונותן להם מלגות קיום

שמואל דוד:  אלה מלגות מצומצמות, 1,000 שקלים בחודש

ישראל אייכלר: מה"ט נותן רק להנדסאים?     

שמואל דוד: בעיקר להנדסאים

שמואל דוד:  כן, מכל המגמות

שמואל דוד:  זאת גם הנדסה שנוגעת לתעשייה

ישראל אייכלר: כמה ערבים הוכנסו?     

שמואל דוד: בנגב ספציפית, סדר גודל של 260

ישראל אייכלר: בשנה האחרונה

שמואל דוד: בשנים האחרונות

שמואל דוד:  אנחנו חושבים שאפשר להכפיל את הסכום הזה

שמואל דוד:  אנחנו חוששים ממצב שהסכום יקוצץ

שמואל דוד:  התלמידים שם זקוקים מאוד לסיוע אישי, לסיוע לימודי, לעבודה על התהליכים של מיומנויות רבות ודברים מהסוגים האלה כי התלמידים שם מגיעים מסביבה עם אוריינות דיגיטלית מועטה, לפעמים מיומנויות לימודיות לא משהו, רמה אקדמית לא מאוד מספקת

שמואל דוד:  הם זקוקים למכינות הם זקוקים לתגבור בשלבים המוקדמים

שמואל דוד:  הם גם עניים מאוד ולכן רבים מאוד יכולים להתפתות מהר מאוד

שמואל דוד:  ממוצע השכר הוא מאוד נמוך

שמואל דוד:  אנחנו מדברים על אוכלוסייה שאצל הגברים אחוז התעסוקה הוא 55-54 אחוזים ואצל הנשים הוא 25 אחוזי תעסוקה כלומר, שלושת-רבעי מהנשים מחוץ למעגל העבודה בכלל או עובדות בכל מיני מקומות לא מסודרים

שמואל דוד:  בתוך האוכלוסייה הזאת יש צינור אחד או צינורות ספורים לתגבר אותם ולתגמל אותם כדי לשנות את המצב

שמואל דוד:  התוכנית אשבל מהווה את אחד הערוצים

שמואל דוד:      לכן אנחנו אומרים, לקראת ההצבעה על התקציב, שבתחומים האלה אסור לקצץ וזה רלוונטי לשבועיים הבאים ושנית, אנחנו חושבים שצריך להגדיל בצורה משמעותית גם את מספר הנתמכים וגם במשהו את השיעור של התמיכה כאשר זאת לאו דווקא תמיכה לאנשים אלא תמיכה למעסיק, תמיכה שעוטפת אותם מקצועית, לימודית, חברתית, השתלבותית בכל מיני דברים

שמואל דוד:  הם משתתפים במכללות שהן בסביבה יהודית-ערבית והם צריכים להסתגל לסביבה שהיא קצת אחרת מהיום יום שלהם

ישראל אייכלר: מאוד חשוב מה שאמרת

ישראל אייכלר:  זאת יכולה להיות דוגמה גם לגבי האוכלוסייה החרדית וגם לגבי האוכלוסייה הערבית לגבי הדברים המעשיים שצריך לעשות כמו מתן מלגות קיום וכולי, מה שיקדם אותם בתחילת הדרך בתוך העבודה

שמואל דוד: אנחנו יודעים שכרגע מהתלמידים כיום נושרים

שמואל דוד:  לפעמים זו נשירה טובה כי מציעים להם עבודה בחוץ והם הולכים לעבוד אבל בסופו של דבר אם המדינה רוצה שהם יגיעו לסיום הלימודים ובעיקר לדיפלומה ויוכלו להתקדם קדימה, זה המקום להתערבות

אריאל ויינשטיין: התאחדות קבלני השיפוצים

אריאל ויינשטיין:  אני אהיה קצרה

אריאל ויינשטיין:  אני חושבת שיש כאן הזדמנות מאוד טובה לשלב חרדים בענף השיפוצים

אריאל ויינשטיין:  זה ענף שלא מצריך תואר אקדמי

אריאל ויינשטיין:  העבודה היא עבודה טובה והיא מתגמלת מבחינת השכר וגם מבחינה אישית

אריאל ויינשטיין:  ההכשרה לא חייבת להיות תקופת הכשרה ארוכה אלא יכולה להיות סביב ה-150-100 שעות

אריאל ויינשטיין:  אני מאוד אשמח לשתף פעולה בנושא הזה

אריאל ויינשטיין:       אנחנו מתחילים עכשיו, יחד עם ארגון מפתח, תהליך גיוס של קבוצות של חרדים שיעברו הכשרה

אריאל ויינשטיין:  זה מתחיל ממש עכשיו כאשר בשבוע הבא יש קבוצה ראשונה שאמורה להתחיל בביתר עילית

אריאל ויינשטיין:  זו עבודה טובה שפשוט אין לה יחסי ציבור כל כך טובים אבל אני חושבת שמי שנכון ללמוד ולחדור לתוך הענף הזה, זו תהיה הצלחה מאוד טובה לשני הצדדים כי המעסיקים שלנו ממש צמאים לידיים עובדות

אריאל ויינשטיין:      אני רוצה להזכיר את הנושא של מענק התמרוץ

אריאל ויינשטיין:  דיברנו כאן על כל מיני מענקים גם לתקופת ההכשרה וגם לתקופת העבודה הראשונה

אריאל ויינשטיין:  אני רוצה להזכיר שאמנם היה כאן דיון בנושא הזה של מענק התמרוץ מביטוח לאומי לתקופת העבודה הראשונה

אריאל ויינשטיין:  עדיין לא הוסדר הנושא של מתן המענק הזה ככל שהוא יוארך, וצפוי שיוארך, אבל עדיין לא התקבלה החלטה סופית שגם מי שישולב בענף השיפוצים יקבל את המענק הזה וזה מאוד מאוד חשוב כי זה ייתן את התקופה הראשונית הזאת גם למעסיק לתת את השכר ההוגן אבל גם לעבוד לקבל את התוספת הזו שהיא מאוד מאוד חשובה

אריאל ויינשטיין:  הייתי רוצה שהוועדה שוב תסייע לנו בנושא הזה

ישראל אייכלר: את מדברת על מלגת הקיום

אריאל ויינשטיין: לא

אריאל ויינשטיין:  על מענק התמרוץ

ישראל אייכלר: למעסיק?     

אריאל ויינשטיין: לא למעסיק אלא לעובד

ישראל אייכלר: בתקופת המלחמה

אריאל ויינשטיין: כן

ישראל אייכלר: אני רוצה לפנות לאוצר

ישראל אייכלר:  תמיד זה מתחיל ומסתיים באוצר

ישראל אייכלר:  אני רואה כאן תקצוב תוכניות שיש לכם מסלולים רבים מאוד

ישראל אייכלר:  כמה השקעתם בתקציב שהגשתם אתמול?     

רום בר-אב: אגף התקציבים, משרד האוצר

רום בר-אב:  אני אשמח להרחיב

רום בר-אב:  קודם כל, אנחנו כמובן תומכים מאוד בהשתלבות של אוכלוסיות בעלות שיעור השתתפות נמוך בשוק העבודה ואנחנו משקיעים בכך משאבים רבים

רום בר-אב:  כפי שהוזכר כאן, במשרד העבודה סך התוכניות הקיימות מגיעות לסדר גודל של 100 מיליון שקלים ובמשרד הכלכלה לסדר גודל של 100 מיליון שקלים נוספים

ישראל אייכלר: זאת אומרת, 200 מיליון שקלים מושקעים בתקציב הקרוב, בשנת 2024, לעידוד תעסוקה

רום בר-אב: נכון

רום בר-אב:  חשוב לי לדייק לגבי נקודה שהועלתה כאן בדיון

יקותיאל משי: זאת הכשרה מקצועית

יקותיאל משי:  60 קיבלו שוברים

יקותיאל משי:  הם מוציאים שוברים

רום בר-אב: הכשרה מקצועית היא בנוסף למה שאמרתי עכשיו

רום בר-אב:  זה לא בתוך ה-200 מיליון שקלים

ישראל אייכלר:  מה הסכום להכשרה מקצועית?     

רום בר-אב: אני לא מכיר אבל אפשר לבדוק

ישראל אייכלר: בכל אופן, יותר מ-200 מיליון שקלים

יקותיאל משי: אנחנו מדברים כרגע על הכשרה מקצועית

ישראל אייכלר: אתה מדבר על הכשרה מקצועית והאוצר מדבר על המכלול

רום בר-אב: אני מבקש לסיים את דבריי

רום בר-אב:  יש נקודה מאוד משמעותית שהועלתה כאן בדיון ואני חושב שחשוב לשים אותה על סדר היום וזה הנושא של מה"ט, ההכשרה הטכנולוגית

רום בר-אב:  זה תחום שאנחנו – גם השתמע כאן מדברי הדובר – מאוד מאוד מאמינים בו

רום בר-אב:  מדובר על הכשרה שהיא אינה אקדמאית ומי שמשתתף בה מקבל תעודת הנדסאי

רום בר-אב:  יש מחקרים, גם של אגף הכלכלן הראשי אצלנו במשרד האוצר, שמראים שהשכר בסיום ההכשרה הזאת גבוה משכר של תארים אקדמאים רבים

רום בר-אב:  זאת אומרת, זו הכשרה שהיא לא מאוד ארוכה והיא מאפשרת השתכרות מאוד גבוהה בקצה

ישראל אייכלר: כמה זמן?     

רום בר-אב: יש כמה סוגים של מסלולים ואני חושב שגם זה מאוד רלוונטי לאוכלוסייה החרדית

רום בר-אב:  המסלול הקלאסי הוא מסלול של שנתיים אבל יש מסלול נוסף של מה שנקרא לימודי ערב, של חצאי ימים שהוא שלוש שנים

רום בר-אב:  פרט מהאוכלוסייה החרדית הוא יכול במקביל לעבוד, הוא במקביל יכול ללמוד, הוא יכול להמשיך לקיים את חייו אבל בסיום התקופה הזאת פוטנציאל ההשתכרות שלו בשוק העבודה גדל בצורה מאוד משמעותית

רום בר-אב:  חשוב לומר שעבור כל פרט שמגיע מהאוכלוסייה החרדית, אנחנו גם משלמים את שכר הלימוד במלואו וגם המכללה מתומרצת ביתר עבור הפרט הזה

רום בר-אב:  זאת אומרת, למכללות יש אינטרס מאוד מאוד משמעותי, אינטרס כלכלי לבוא ולמשוך פרטים מהאוכלוסייה החרדית

רום בר-אב:  זה משהו שאנחנו חושבים שגם יכול לייצר אפקט מאוד מאוד משמעותי עבור הפרט

רום בר-אב:  זאת אומרת, עבור האדם שנכנס, פוטנציאל ההשתכרות שלו יגדל וגם בראייה מקרו, בגלל שמדובר במסגרת שכבר נמצאים בה לא מעט פרטים מהאוכלוסייה החרדית, היום יש בערך 2,500 לומדים מהאוכלוסייה החרדית, וגם מדובר במסגרת שהיא לא אקדמאית ואת זה אני שם לרגע בצד, אם זה מותאם או לא, אבל שי כאן משהו שאנחנו חושבים שהוא וין-וין לכולם וכבר היום הוא מקובל

רום בר-אב:      ככל שיותר פרטים מהאוכלוסייה החרדית ייכנסו למסלול הזה, אנחנו חושבים שגם הם ירוויחו, גם המשק הישראלי ירוויח כי מדובר בעובדים איכותיים עם הכשרה טכנולוגית ברמה גבוהה

רום בר-אב:  בעיניי זה המקום שנכון לשים את משקל הכובד הממשלתי עליו

יקותיאל משי: כמה אחוזים הולכים למה"ט מתחוך ה-50 אחוזים שלא הולכים לאקדמיה? 13 אחוזים הולכים למה"ט

יקותיאל משי:  כל השאר הולכים להכשרה מקצועית בתעשייה, באוכל, בכל ענף הבנייה ובענפים אחרים

מיטל פרי: להתחבר לדבריו של מר משי כדי להיות פרקטיים

מיטל פרי:  יש כאן דברים מבוזרים מבחינת כספים

מיטל פרי:  בסוף התוכנית שהגשנו היא תוכנית שקיימת ובסך הכול צריך גוף מתכלל

מיטל פרי:  אנחנו התאחדות התעשיינים כבר הצענו את זה ואנחנו יכולים השיתוף עם שירות התעסוקה כגוף היישומי, אנחנו כגוף מתכלל, לקחת את התוכנית הזו, כמובן לערב את הוועדה ככל שנדרש, להרים את התוכנית הזו ולהתחיל לקדם אותה כדי שנהיה פרקטיים

הלל וואזנר: אדוני היושב-ראש, משפט אחד לגבי מה שאמר כאן נציג משרד האוצר

הלל וואזנר:  ה-2,500 אנשים שמשתתפים כרגע במה"ט, הרוב המכריע אלה הבנות שמקבלות התאמה

קריאה: רק גברים

הלל וואזנר: 2,500 אנשים?     

קריאה: כן

הלל וואזנר: עוד דבר שראינו כחסם להיכנס לשם זה הקטע של מלגות הקיום בנוסף למה שמשלמים את שכר הלימוד

הלל וואזנר:  נכון, משלמים שכר לימוד ועכשיו מדברים כאן על בן אדם שעוזב את הכולל, הוא עוזב את מקורות ההכנסה המוכרים שלו

ישראל אייכלר: הוא אמר שאפשר לעשות שיעורי ערב

הלל וואזנר: אפשר לעשות כל מיני דברים

ישראל אייכלר: אם הוא עושה שיעורי ערב, זה לא מפריע ללימודים

הלל וואזנר: מה זאת אומרת שיעורי ערב?     

ישראל אייכלר: הוא לומד בערב

ישראל אייכלר:  כך אני מבין

קריאה: שלוש פעמים בשבוע

הלל וואזנר: שיעורי ערב אבל המסלול שרוב הציבור הולך אליו הוא לאו דווקא מסלול שיעורי הערב

הלל וואזנר:  תסתכל על הפילוח ותראה כמה אחוזים הולכי לשיעורי ערב

ישראל אייכלר: לא משנה

ישראל אייכלר:  אני רוצה להגיע לאיזשהו פתרון

הלל וואזנר: הפתרון הוא מלגות קיום לזמן ההכשרה

הלל וואזנר:  ראינו את זה בהרבה מחקרים

הלל וואזנר:  מלגות קיום לזמן ההכשרה

קריאה: היו מיליון שקלים מתקציב הג'וינט

קריאה:  חלק המדינה הייתה אמורה לתת

ישראל אייכלר: מלגות הקיום לאיזו תקופה?     

הלל וואזנר:  מהרגע שבהן אדם נכנס למסלול עד שהוא מצליח לקבל משכורת שתיקבע

ישראל אייכלר: כשהוא מתקבל לעבודה

הלל וואזנר: בדיוק

הלל וואזנר:  זה חסם והוא ממש קיר

ישראל אייכלר: נציג האוצר, בתקציב היו פעם מלגות קיום?     

רום בר-אב: צריך לבדוק

רום בר-אב:  אני לא יודע

ישראל אייכלר: תבדוק אם היה דבר כזה ואם אפשר להכניס את זה לתקציב הזה

רום בר-אב: אני חושב שכפי שאמר היושב-ראש, לדוגמה במה"ט צריך לבחון האם הדבר הזה באמת נדרש כי אם הפרט יכול להמשיך ללמוד בכולל במהלך היום ולקבל את קצבת האברך, כפי שהזכירו כאן, על פניו הדבר הזה מקבל מענה

רום בר-אב:  לחילופין, אדם גם יכול להשתלב בעבודה במקביל ללימודים ולשדרג את העבודה שלו בסיום ההכשרה

ישראל אייכלר: אז זה מאוד חשוב שיהיו שיעורי ערב

רום בר-אב: בדיוק

אמרי רון: אנחנו הגשנו את התוכנית בתוך ה-OJT

אמרי רון:  נגענו כאן ברבדים רבים שכוללים בתוכם את הכול

אמרי רון:  בתוך התוכנית שלנו יש גם את ההתייחסות לנושא של מענק הקיום, אגב, אנחנו הולכים ומוצאים את עצמנו מקוששים מענקי קיום מהקרן של סטפ ורטהיימר ומכל מיני אנשים כי זה לא מתוכלל, כי אין מישהו אחד שאפשר לפנות אליו לגבי נושא של מענקי קיום

אמרי רון:  בתוך התוכנית הזאת, OJT ישראל, יש את כל ההיבטים של העובד, המענק שהעובד צריך לקבל, השיפוי עבור המעסיק, התקציב שנדרש עבור ההכשרה המקצועית והזמן לקליטת העבודה

דב פולק: גם מעטפת קהילתית שמלווה את אותו סטודנט, את אותו פרט, את אותו בן אדם שהולך ללמוד, זה יחזיק אותו בזמן הלימודים כדי שלא ינשור מהלימודים

דב פולק:  זה חשוב מאוד וזה קריטי מאוד

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני יודע על הרבה קורסים שהיו לפני שנים רבות ואנשים ישבו חצי שנה וראו שאין כל תכלית ולכן עזבו

ישראל אייכלר:       אני רוצה לסכם את הדיון

ישראל אייכלר:  הוועדה דנה היום בנושא של הכשרה וקליטת אוכלוסיות חדשות בתעסוקה

ישראל אייכלר:  שמענו את כל משרדי הממשלה ואת הארגונים העוסקים בנושא

ישראל אייכלר:      נדרש גורם מתכלל לכל התקציבים

ישראל אייכלר:  אני רוצה לברך על כך שבתקציב 2024 יש יותר מ-200 מיליון שקלים לנושא ההכשרה המקצועית כהכנה למקומות עבודה, אבל צריך גורם מתכלל שיתכלל את כל התחומים וליידע את הציבור בדברים האלה, גם את הציבור וגם את העוסקים

קריאה: צריך להגדיל את התקציב הזה

ישראל אייכלר: קודם אני רוצה לראות מתכלל

ישראל אייכלר:      לגבי מלגות קיום

ישראל אייכלר:  כל אדם, עד שהוא מגיע לעבודה, עד שהוא מגיע לפרנסה, צריך לאפשר לו מלגת קיום

ישראל אייכלר:  הוועדה מבקשת ממשרד הכלכלה לדווח על התקדמות התוכנית החדשה שלכם וגם מכל משרדי הממשלה

ישראל אייכלר:  גם ממשרד העבודה אני רוצה לקבל דיווח וגם משירות התעסוקה תוך 30 ימים כדי שתוכלו לראות איך אתם יכולים לאגם את כל המשאבים, מה הרעיונות שלכם לקדם את התעסוקה, את ההכנות לתעסוקה ואת ההכשרה לתעסוקה ובעזרת השם אנחנו נקיים דיון בהזדמנות הקרובה כאשר נראה שמשהו השתנה ונוכל לראות איך זה מתקדם

ישראל אייכלר:      תודה רבה לכל המשתתפים

ישראל אייכלר:  ישיבה זאת נעולה