ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 159, 2024-02-13 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא הצעת חוק יום משפחות היתומים בישראל, התשפ"ג-2023, דיון והצבעות לקריאה שנייה ושלישית

יוסף טייב:      אנחנו שולחים תנחומנו למשפחות הנופלים

יוסף טייב:  לצערנו עוד חיילים מטובי בנינו נפלו בקרבות

יוסף טייב:  לצערנו עוד ועוד יתומים מתאספים בתקופה האחרונה

יוסף טייב:  כמובן מאחלים רפואה שלמה לפצועים ומתפללים להחזרתם של כלל החטופים

יוסף טייב:       הצעת חוק שמונחת לפנינו בעצם באה לשים על סדר-היום של מדינת ישראל את הנושא של היתומים בכללותם, ולקבוע יום שיכיר את משפחות היתומים, והאלמנים והאלמנות, לשים אותם בראש סדר העדיפויות של מדינת ישראל

יוסף טייב:  כפי שאמרתי גם פה וגם במליאה, זוהי אבן דרך מבחינתי לסדרת חוקים שיצטרכו לבוא בהמשך ולתת מענה הוליסטי לכל מיני עיוותים שקיימים היום הן בביטוח לאומי, בחינוך, ברווחה ועוד, לכן אני רואה בהצעת חוק הזו משהו שהוא נכון דקלרטיבי

יוסף טייב:  מעבר לכך, בסוף הוא יכניס לתודעה של הציבור הישראלי את החשיבות ואת המחויבות

יוסף טייב:  חובתנו לבוא ולדאוג למשפחות היתומים

יוסף טייב:  מעבר לפעמים לנושא הכספי ולנושא של המעטפת הכללית, עצם זה שאנחנו שמים אותם בראש סדר העדיפויות של מדינת ישראל ושאנחנו מדברים עליהם ושאנחנו מקיימים יום הוקרה למענם, בסוף יאיר את הציבור הישראלי כלפי הצורך שיש למשפחות האלה

יוסף טייב:      חשוב להגיד שכשאנחנו מדברים על משפחות היתומים והיתומות בישראל, האלמנים והאלמנות, אנחנו לא מדברים תמיד על משפחות קשיי יום

יוסף טייב:  יכול להיות משפחה מסודרת מאוד הן ברמה הכלכלית, הן ברמה הנפשית אבל הם צריכים את החיבוק ואת ההכרה ואת הצורך להיות שייך לקהילה ולהיות חלק אינטגרלי של מדינת ישראל, ולראות שכולנו, ודאי נציגי ציבור אבל כל אזרח פה במדינת ישראל מחבק, דואג, עוקב ומלווה את אותן משפחות

יוסף טייב:       אני רוצה להודות להדס וליהודה על האמיצות ועל ההתעקשות לבוא לקדם את הצעת חוק הזו, ועל העזרה גם מאחורי הקלעים וגם בתוך הקלעים

יוסף טייב:  אני מודה ומברך על הזכות שנפלה בחלקי לבוא ולקדם את הצעת חוק הזו

יוסף טייב:       צח, בגדול אני מבין שיש הסכמות רחבות

יוסף טייב:  יהודה, הייתה לך שיחה וגם לי הייתה שיחה עם בית הנשיא ולכן אני רוצה כן לחדד את הנקודה הזאת

יוסף טייב:  יש איזושהי בקשה נוספת על הסיפור של ארגון יציג שהתחלנו לדבר אתמול ואני לא יודע אם נבדק מול משרד המשפטים

יוסף טייב:  ביקשתי אתמול מתמי, אז גם תעדכן אותי על זה, צח

יוסף טייב:       בבקשה

משה סולומון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

משה סולומון:  הדיון הזה שאתה מקיים כאן לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אני רואה בזה חשיבות מאוד גדולה מכמה וכמה סיבות

משה סולומון:  זו הצעת חוק שגם מוקירה, גם מעריכה וגם מציינת משהו שהוא מאוד גדול בעם ישראל, את המשפחה, בטח ובטח בעת הזאת שאנחנו נמצאים במציאות מאוד מאתגרת, שלצערנו מאות משפחות נכנסות למעגל הזה

משה סולומון:  לעיתים כשמדובר בחיילי צה"ל אז באמת המשפחות האלה עטופות ויש הכרה

משה סולומון:  כשמדובר באזרח מן השורה, אז הכאב בהתחלה הוא עטוף וכולם נמצאים מסביבו אבל לאחר מכן זה נשכח וזה נשאר רק בתוך אותה משפחה

משה סולומון:      אני רוצה להגיד שלוש נקודות בקצרה

משה סולומון:  אחת, אני חושב שההתייחסות לציון היום הזה בחוק, יש בו מן אמירה שאנחנו מכירים בכל טרגדיה, בכל יתמות מכל סיבה שהיא, וזה לא משנה מה הסיבה

משה סולומון:  בסוף יש משפחה, יש ילד, יש הורים, יש אחים שנפגעים מזה וזה מייצר חלל, לכן ציון יום כזה הוא מאוד משמעותי רק מהאמירה שנפגע פה איזשהו מרקם מאוד משמעותי בתא משפחתי כזה או אחר

משה סולומון:  זה נקודה אחת

משה סולומון:      נקודה שנייה, החוק הזה למעשה מנכיח סוגיה חשובה כמעט ללא העמסה תקציבית כזו או אחרת, ולכן אני חושב שיש בזה חשיבות כן לקדם את זה

משה סולומון:  זה לא מעמיס גם בעת הזאת שאנחנו עסוקים בנושאים הכלכליים

משה סולומון:  יש פה דבר שהוא חשוב אבל גם לא פוגע באיזשהו מרקם כזה או אחר

משה סולומון:      דבר שלישי, נושא המשפחה הוא מרכז החוק הזה

משה סולומון:  פה אנחנו מדברים על פגיעה של אדוות, של תא משפחתי

משה סולומון:  אנחנו יודעים שבעם ישראל התא המשפחתי הוא מרכז החיים

משה סולומון:  דרך התא המשפחתי נבנית האומה כולה וברגע שנפגעת משפחה, אז כל האומה נפגעת

משה סולומון:  דווקא היכולת של לתת מזור לאותה משפחה באותו ציון יום כזה, הנכחה, שיח, התייחסות למשפחה מייצר אולי איזשהו הגלדה של הפצע, איזשהו מזור קטן ולכן אני רואה חשיבות בחוק הזה, אף על פי שאני אומר עכשיו במילה אחרת, קשה מאוד לקיים חוק או לעשות חוק על כל אירוע ואירוע

משה סולומון:       אנחנו לצערנו בחודשים האחרונים מקבלים המון הצעות חוק לכל מיני סוגיות בעקבות המלחמה, ואי אפשר להפוך כל דבר לחוק, אבל דווקא כאן יש מן רעיון שאומר שהתא המשפחתי חשוב לנו, שהתא המשפחתי, שלמותו היא חשובה

משה סולומון:  דווקא הציון הזה יכול להביא איזשהו מזור ולכן תודה לכם, הדס ויהודה על העומס כפי שאמר היושב-ראש, ועל ההובלה ועל החשיבות ועל החשיבה המאוד רחבה לא רק ברמה האינטרסנטית אלא ברמה לאומית, וגם לך היושב-ראש על קידום החוק הזה

משה סולומון:  אני מקווה שהוא באמת יעבור בקריאה השנייה והשלישית וכך הוא יכנס לספר החוקים

משה סולומון:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:       איימן, אתה רוצה עכשיו או אחרי ההסבר של הייעוץ המשפטי?     

איימן עודה: אני מסתפק בלברך על חשיבות העניין

איימן עודה:  זה אוניברסלי

איימן עודה:  דיברת על משפחה יהודית

איימן עודה:  אני ממש מסכים איתך אבל האמת שזה כל משפחה בעולם

משה סולומון: כל משפחה

איימן עודה: כשאני מנחם אצל אנשים, תמיד מסתכל על הבן

איימן עודה:  אם אבא שלו נפטר זה הדבר הרגיש ביותר ואין ספק שזה משפיע עליו לאורך כל החיים, לכן זה אקט הצהרתי אבל צריך שיהיה בו תכנים ותוכניות

איימן עודה:  בוודאי כל כך חשוב לכולם

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:      צח, בבקשה

צבי יהודה: תודה, אדוני

צבי יהודה:  כפי שציינת, בדיון הקודם אנחנו הכנו את החוק כפי שהוא הונח לקריאה ראשונה

צבי יהודה:  היה לנו קצת דיונים עם המשרדים הרלוונטיים ובית הנשיא

צבי יהודה:  יש כמה בקשות לתיקוני נוסח או מספר דיוקים שנשמח לעבור עליהם

צבי יהודה:  הועלתה בקשה להוסיף הגדרה של ארגון יציג

צבי יהודה:       הצעת חוק יום משפחות היתומים בישראל, התשפ"ד-2024     מטרה		1

צבי יהודה:  מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי לחיזוק מעמדן ולהעצמתן של 				משפחות האלמנים, האלמנות והיתומים הצעירים בישראל     

צבי יהודה: אנחנו מציעים להוריד פה את ה"אלמנים והאלמנות" והמילה "הצעירים", פשוט כי יש הגדרה של משפחות היתומים

צבי יהודה:  החוק הזה לא מתייחס כמעט בכלל אלמנים לאלמנים ולאלמנות

יהודה גליק: אתם בעצם מציעים לבטל את החוק

יהודה גליק:  כבר ביטלתם את החוק

יוסף טייב: יהודה, שנייה

יוסף טייב:  דיברנו על זה בדיון הקודם

יוסף טייב:  העמדה שלך ברורה וגם העמדה שלי ברורה

יוסף טייב:  אני כרגע רוצה לשמוע את היועץ המשפטי

צבי יהודה: אני אתחיל מהחלק היותר קל

צבי יהודה:  יתומים צעירים, "צעירים", הגדרה היום זה גיל 18 עד 31

צבי יהודה:  למעשה זה צריך להיות יתומים קטינים

הדס דיסין גליק: זה בחוק?     

צבי יהודה: יש הגדרה בסעיף 2 שהחוק הזה מתייחס למשפחות שבה ילד אחד שטרם מלאו 18, אז למעשה אנחנו מתכוונים לקטינים, אז היה אפשר להחליף במקום היתומים הצעירים ליתומים קטינים, אבל אם אנחנו חוזרים לאלמנים והאלמנות, היות שבהגדרה של החוק, משפחת יתומים, לא מתייחסים פה לאלמנים ואלמנות בהגדרה, וגם בכותרת של החוק, החוק מתייחס ליתומים חשבנו שזה תוספת שאינה נדרשת פה ואנחנו מציעים פשוט לקצר את זה ל"העצמתן של משפחות היתומים בישראל", וההגדרה של משפחות יתומים מופיעה בסעיף הבא

יוסף טייב: בבקשה     

יהודה גליק: בוקר טוב לך אדוני היושב-ראש, בוקר טוב לכל חברי הכנסת

יהודה גליק:  באמת שמחתי מאוד שהגיעו לפה גם ש"ס, ציונות דתית וגם חד"ש, רשימה משותפת, כי הנושא שאנחנו עוסקים בו באמת כלל אוכלוסיותי

יהודה גליק:       החוק הזה כהגדרתו, הצעת חוק יום משפחות היתומים בישראל, כל מילה ומילה בו נבחנה בעשרות זכוכיות מגדלת

יהודה גליק:  תארו לעצמכם שהיו באים ואומרים, אנחנו עושים חוק להוקרה לנשות המילואימניקים, אבל בוא לא נזכיר את הנשים של המילואימניקים, המילואימניקים ובני משפחותיהם

יהודה גליק:  סליחה, כל הרעיון שאנחנו באים להוקיר מילואימניקים, אנחנו באים רבותיי להגיד, יש פה משפחה שעומדת מאחורי המילואימניק הזה, אנחנו רוצים להוקיר אותם

יהודה גליק:  על האישה הזאת נופל כל העומס של בעלה שעכשיו שלושה חודשים במילואים

יהודה גליק:       כשאנחנו באים להוקיר את המשפחה, זה לא איזשהו משהו באוויר

יהודה גליק:  יש שם מישהו

יהודה גליק:  יש שם אימא ואבא שעל כתפיהם נופל כל העול של המשפחה

יהודה גליק:  יש שם מישהו שמתעורר בלילה כשהילד חולה

יהודה גליק:  יש שם מישהו שלוקח את הילד לקופת חולים

יהודה גליק:  יש שם מישהו שלוקח את הילד לחוג

יהודה גליק:  יש שם מישהו שכשהוא הולך למכולת, הוא צריך לקחת את הילד איתו כי אין לו עוד מישהו איתו

יהודה גליק:  אלה האנשים שאנחנו רוצים להביע את ההוקרה שלנו אליהם

יהודה גליק:  אם אנחנו אומרים, בוא נוקיר את המשפחה, הסבתות והדודות וגם אולי החמולה וגם אולי בני הדודים

יהודה גליק:  רבותיי, יש פה מישהו שעל הכתפיים שלו נופל עול משפחות היתומים בישראל

יהודה גליק:       אני רוצה להגיד לכם מילה אחת

יהודה גליק:  אם תפתחו בדפים שחילקתי לכם, יש פסוקים שקראנו בפרשת השבוע האחרון, בתורה

יהודה גליק:  מה שאנחנו עושים פה היום זה יישום פעם ראשונה בהיסטוריה האנושית שסוף סוף קוראים את מה שכתוב פה בתורה

יהודה גליק:  בעמוד השלישי כתוב פה את הפסוקים

יהודה גליק:  "כל אלמנה ויתום לא תענון"

יהודה גליק:  קודם כל זה מה "כל"? דיברו פה על זה, אבל אני רוצה לעבור למשפט הבא

יהודה גליק:  "אם ענה תענה אותו, כי אם צעוק יצעק אליי שמוע אשמע צעקתו"

יהודה גליק:  כל מי שמדבר עברית יודע שיש פה בעיה דקדוקית

יהודה גליק:  הרי כתוב "כל אלמנה ויתום לא תענון" ומייד אחרי זה כתוב "אם ענה תענה אותו"

יהודה גליק:  מי זה "אותו"? אם תשימו לב, בתורה לעולם אין דבר כזה יתום בלי אלמנה

יהודה גליק:  לא רק אני אומר את זה

יהודה גליק:       פסיכולוג הילדים הגדול של ה-120, דונלד ויניקוט כתב משפט מדהים

יהודה גליק:  אין דבר כזה ילד

יהודה גליק:  יש ילד והורה

יהודה גליק:  זה הורה וילד

יהודה גליק:  הורה וילד זה חדא

יהודה גליק:  אם אנחנו באים ואומרים, יש פה חוק שרוצים להוציא ממנו את האלמנות והאלמנים, והם העיקר של כל החוק הזה, אז בעצם כנראה לא הבנתם את כל המהות של החוק

יהודה גליק:  אנחנו באים לחדש ולומר, רבותיי, כמו שאמר פה חבר הכנסת משה סלומון – משפחה

יהודה גליק:  אנחנו באים לחזק אותה

יהודה גליק:  יש פה משפחה שהיא אבא ואימא

יהודה גליק:  נפטר אחד מהם, השני עומד ליפול, בוא נחזק אותו

יהודה גליק:  הדבר הכי חשוב לתת לילד יתום זה אימא חזקה או אבא חזק, לכן המהות של כל החוק הזה הוא חיזוק מעמדן והעצמתן של משפחות האלמנים, האלמנות והיתומים הצעירים בישראל

יהודה גליק:       רק משפט אחד כי אנחנו לא הגענו לסעיף 2

יהודה גליק:  מכיוון שהיועץ המשפטי אמר שבוא נסמוך על סעיף 2, מילא שיש ויכוחים בוועדה, אני מבין, ושמכריעים, אני מבין, אבל אם יש הכרעה ומצביעים על סעיף מסוים, ואחר כך היועצים המשפטיים משנים את החוק איך שבא להם, בניגוד גמור למה שהוחלט פה בוועדה, ואז אומרים, אה, כתוב כבר בסעיף 2 בלי אלמנות ויתומים, אז בוא נסמוך על סעיף 2 שהוא סעיף שלא התקבל פה בוועדה

יהודה גליק:  הוא סעיף שמנוסח באופן - - - לדעתי בתום לב מוחלט, אבל בדיוק בגלל שלא הבינו, עיקמו את הסעיף בניגוד מוחלט למה שהוחלט פה בוועדה, לכן אי אפשר לסמוך על סעיף 2 כי הוא עוות, לכן חסר בו אלמנים ויתומים, ולכן כל המהות של החוק הזה הוא האלמנים, האלמנות והיתומים בישראל

יהודה גליק:  תודה

יוסף טייב: לגבי "צעירים" מה העמדה שלכם?      

הדס דיסין גליק: רגע, אני רוצה להוסיף על יהודה אם אפשר בבקשה

הדס דיסין גליק:  כבוד היושב-ראש, אני קראתי את ההגדרה

הדס דיסין גליק:  היום לפנות בוקר פתאום די בהפתעה לא שמתי לב שההגדרה שונתה מההגדרה שסיכמנו כאן בוועדה, והיא שונתה

הדס דיסין גליק:  ההגדרה שאנחנו סיכמנו, אני אקריא, היא "משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים, ואחד ההורים או שניהם נפטר"

הדס דיסין גליק:  "אחד ההורים"

הדס דיסין גליק:  יש שם את המילה "הורים"

הדס דיסין גליק:  אנחנו התווכחנו על זה, דיברנו על זה וסיכמנו בסוף שיהיה את המילה "ואחד ההורים"

הדס דיסין גליק:  זה היה הסיכום שלנו

יוסף טייב: אבל אצלי מופיע "שהוא יתום מאחד מהוריו או משניהם"

יהודה גליק: זה לא הנוסח שאושר פה בוועדה

הדס דיסין גליק: לא נוסח שאושר בוועדה

יהודה גליק: זה נוסח שהיועץ המשפטי שינה

הדס דיסין גליק: הפקידות שפטה את מה שנתנו לה

יוסף טייב: איפה הבעיה בנוסח הקיים?     

הדס דיסין גליק: הנוסח שעלה בקריאה ראשונה נפל בו

הדס דיסין גליק:  הוא נוסח כפי שהוא נוסח על ידי פקידות משפטית

הדס דיסין גליק:  הוא נוסח לא כפי שהסכמנו פה בוועדה בפעם הקודמת כשהתכנסנו כאן

הדס דיסין גליק:  בגלל זה ישבו האנשים ואמרו, בעצם, כמו הרשל'ה, אז גם לא צריך את זה וגם לא צריך את זה, ובוא נשלח מברק

יוסף טייב: אני מדבר לגבי המהות

יוסף טייב:  אני לא מצליח להבין את ההבדל בסעיף

יהודה גליק: ההבדל הוא עצום

יהודה גליק:  בדיוק ההבדל בין מה שצח אמר לפני רגע

יהודה גליק:  ההבדל, האם יש פה אלמנות ויתומים או אין פה? בנוסח המקורי שאושר פה בוועדה בהצבעה היה כתוב "משפחת יתומים – משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים, ואחד ההורים של המשפחה או שניהם נפטר", כלומר אחד ההורים של המשפחה

יהודה גליק:  בא היועץ המשפטי בתום לב אני מניח, והוא החליט, לא, משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים, והוא יתום מאחד מהוריו, כלומר המשפחה לא קיימת

הדס דיסין גליק: בהגדרה המשפחה לא קיימת

הדס דיסין גליק:  משפחת יתומים – משפחה שבה

הדס דיסין גליק:  "היתומים", מוסברים מה זה

הדס דיסין גליק:  משפחה, לא מוסברת מה זה

הדס דיסין גליק:  עברית פשוטה, אין כאן הגדרה למשפחה

יוסף טייב: אני מסתכל על הסעיף שאתם מביאים עכשיו

יוסף טייב:  "משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים, ואחד ההורים או שניהם נפטר"

יהודה גליק: זה מה שאושר פה בוועדה

יוסף טייב: אז פה מופיע, "שטרם מלאו לו 18 שנים", שהוא יתום מאחד מהוריו

יהודה גליק: העברית היא עברית פשוטה, מה הנושא של המשפט?      

הדס דיסין גליק: אני רוצה לתת דוגמה

הדס דיסין גליק:  "משפחה שבה ילד אחד לפחות שטרם מלאו לו 18 שנים שהוא יתום מאחד מהוריו או משניהם"

הדס דיסין גליק:  למשל, יוסף שרעבי התייתם מאבא

הדס דיסין גליק:  הוא נשאר עם אימא אלמנה מאוד חלשה, ואת רוב חייו הוא חי יחד עם שמעון ורבקה ירחמילוביץ'

הדס דיסין גליק:  לפי ההגדרה הזאת, שמעון ורבקה ירחמילוביץ' הם משפחת יתומים

הדס דיסין גליק:  יוסף שרעבי הלך לחיות את רוב חייו שלא ברצותו, לא משנה, אצל שמעון ורבקה ירחמילוביץ'

הדס דיסין גליק:  הם לפי ההגדרה משפחת יתומים

הדס דיסין גליק:  אני מובנת, נכון?      

קריאה: לא

יוסף טייב: בסדר, אני ירדתי לסוף דעתה

הדס דיסין גליק: קודם כל תודה רבה על זה

יהודה גליק: מאוד פשוט, מה הנושא של המשפט, האם המשפחה או היתום? צח, כמו שהוא הציג גם את הדברים פה, היועץ המשפטי - - -      

יוסף טייב: במילים אחרות אתה אומר, אני לא רוצה לתת הוקרה למשפחה המאמצת, אני רוצה לתת למשפחה הביולוגית

הדס דיסין גליק: יש בישראל חוק למשפחת אומנה

הדס דיסין גליק:  אין צורך בעוד חוק

הדס דיסין גליק:  החוק זה מיותר לחלוטין

הדס דיסין גליק:  יש משפחות אומנה, יש להן חוק שלם

הדס דיסין גליק:  יש להם עזרה, סיוע, כל מה שהם צריכים

יוסף טייב: מה החשש בלכלול אותן גם?     

הדס דיסין גליק: זה החשש

הדס דיסין גליק:  אני אומרת שמכיוון שאנחנו ישבנו כאן ודנו על המילה "שניהם", והתווכחנו על המילה "שניהם", ואני צעקתי וצרחתי והתחננתי ובכיתי ואמרתי, בוא לא נכניס את המילה "שניהם", כי ברגע שהכנסנו את המילה "שניהם" הגענו למצב שבו יש ילד שהוא לא נמצא עם ההורה שלו, שלא כמו בתורה, שלא כמו אצל ויניקוט

הדס דיסין גליק:  יש פה ילד שהוא צף

הדס דיסין גליק:  צף לו ילד

הדס דיסין גליק:  אין לו הורה

הדס דיסין גליק:  הוא לא מחובר להורה

הדס דיסין גליק:  אנחנו באים פה לספר את הסיפור של התורה, של ויניקוט

הדס דיסין גליק:  מי שייקח מה שרוצה

הדס דיסין גליק:  אני הולכת עם התורה

הדס דיסין גליק:  אין יתום בלי אלמנה, לא קיים, ולכן אין עניין בשניהם

הדס דיסין גליק:  ברגע ששמים את המילה "שניהם", היועצים המשפטיים מתבלבלים וחושבים שמדובר בילדים צפים ומדובר בכלל ביתומים ולא במשפחות

הדס דיסין גליק:  אנחנו מדברים אך ורק על משפחות

הדס דיסין גליק:       ילד יתום שלא חי אצל אימא שלו או אצל אבא שלו, הצרכים שלו שונים, הדברים שהוא זקוק להם שונים

הדס דיסין גליק:  יש בשביל זה את חוק פנימיות, חוק אומנה, כל הדברים

הדס דיסין גליק:  באים ועוזרים לילדים הצפים

הדס דיסין גליק:  פה לא מדובר בילדים צפים, כי אימא שלהם יכולה לחנות כאן את המרצדס שלה ולהיכנס לאולם

הדס דיסין גליק:  אנחנו לא מדברים על ילדים עם קשיים כלכליים

הדס דיסין גליק:  אנחנו לא מדברים על ילדים שהוציאו אותם מהבית

הדס דיסין גליק:  אנחנו לא מדברים על ילדים

הדס דיסין גליק:  אנחנו מדברים על ההורים שמחזיקים ילדים לבד

הדס דיסין גליק:  אולי הקדוש ברוך הוא דחף ודחף את החוק הזה כל כך הרבה זמן כדי שיבואו לנגד עינינו נשות המילואימניקים ונבין במה מדובר כי עד אז אפילו לא הבנו במה מדובר

הדס דיסין גליק:  הן מספרות את הסיפור של אלמנות שהאיש שלהן בקבע בקבר

יוסף טייב: אני רק רוצה להבין את אותן משפחות האומנה, במה זה פוגע בשאר?     

הדס דיסין גליק: במענים בהמשך הדרך

יוסף טייב: בסוף כשיש לי ילד יתום שהוא יתום משני הוריו, השאלה היא מה איתו?      

הדס דיסין גליק: זה לא השאלה

הדס דיסין גליק:  השאלה מה איתו מגיעה מרחמנות, כי הרחמים הם דבר שנטוע בנו בתור אנשים אנושיים ובתור יהודים בפרט

יוסף טייב: בסוף אנחנו מדברים פה יום הוקרה

הדס דיסין גליק: נכון

יוסף טייב: האם יש לנו התנגדות שבאותו יום הוקרה יבוא יתום משני הוריו - - -     

הדס דיסין גליק: לא, זה לא שם

יוסף טייב: אבל זה הולך לשם

הדס דיסין גליק: זה לא שם אף פעם

הדס דיסין גליק:  יוסי, תסתכל על המספרים

הדס דיסין גליק:  266 ילדים בכל מדינת ישראל מול 30,000 ילדים

הדס דיסין גליק:  אנחנו מעקמים חוק, מוציאים לו את כל המהות שלו ואין צורך בחוק הזה

יוסף טייב: אני לא רוצה להגיע למצב שילד יתום משני הוריו ירצה לבוא ולהצטרף באירוע כזה, הוא לא יוכל להצטרף

הדס דיסין גליק: נראה לך שיקרה מצב כזה בעולם הזה?     

יהודה גליק: אנחנו מגיעים אליהם

יוסף טייב: אבל דפקטו זה מה שאני עושה בחוק

הדס דיסין גליק: לא

יהודה גליק: לא, לא, יוסי, אני אסביר לך

הדס דיסין גליק: החוק לא נועד להם

יהודה גליק: תקשיב שנייה, ברגע שאתה קובע כלל, תמיד אתה יכול להוסיף

יהודה גליק:  אני לא ביקרת

יהודה גליק:  יש בישראל המון מוסדות שמספרים שיש פה יתומים

יהודה גליק:  אתה בא אליהם, מתברר שמתוך 500 ילדים יש שלושה יתומים

יהודה גליק:  אה, הם, אבא שלו שיכור, הוא כמו יתום

יהודה גליק:  אה, הוא, אימא שלו ואבא שלו הולכים מכות, הוא כמו יתום

יהודה גליק:  בסוף כל ילדי ישראל

יהודה גליק:  800,000 ילדים בסיכון, אז מה אכפת לך שגם הם יבואו?      תיראו, כל הרעיון של החוק הזה בא ואומר, יש פה אוכלוסייה שמעולם, מאז קום המדינה לא התייחסו אליהם, לא הסתכלו עליהם, לא ראו אותם

יהודה גליק:  הם שקופים, בוא נחבק אותם

יהודה גליק:  אתה בא ואומר, לא, לא, אתם לא מיוחדים, יש גם אומנה

הדס דיסין גליק: יש יותר מיוחדים

שרה גולד: יש למשל ילד שהוא יתום משני הוריו והוא גדל אצל האחות של האימא שנפטרה

יהודה גליק: אין לנו בעיה, זה בסדר

שרה גולד: אתה לא נכנס לפה?     

הדס דיסין גליק: 266 ילדים כאלה בכל הארץ

הדס דיסין גליק:  יש להם את חוק האומנה

יהודה גליק: אין לנו בעיה, הילדים האלה הם יבואו, זה בסדר

שרה גולד: הנוסח שאתם הצעתם אומר בדיוק את מה שכתוב

יהודה גליק: זה לא נוסח שאנחנו הצענו, זה נוסח שהתקבל בוועדה

רוני נויבואר: אני אולי אדייק

רוני נויבואר:  היום בעצם כל העולם הטיפולי של ילדים, מה שנאמר פה צפים, שאין להם הורים - - -      

יהודה גליק: סליחה, אתם ממשרד הרווחה?      

רוני נויבואר: משרד המשפטים

רוני נויבואר:  רוני נויבואר, האפוטרופוס הכללי

רוני נויבואר:  אני רק אבהיר שאני מבינה את החידוד

רוני נויבואר:  החידוד אומר שיש טיפול היום במערכת הרווחה בילדים שאין להם הורים, כי ילדים שאין הורים, המערכת חייבת להידרש אליהם כי הם לא יכולים להמשיך להיות בלי הורים, אז צריך למנות להם אפוטרופוס או שצריך להכניס אותם למשפחת אומנה

רוני נויבואר:  כאן החידוד שאתם מבקשים לומר זה שכשיש הורות שהיא הורות טבעית, ועדיין אדם מצא את עצמו בלי בן זוגו או בת זוגו ועכשיו נותר עם ילדים

רוני נויבואר:  זה החידוד

הדס דיסין גליק: נכון

רוני נויבואר: ומה מה שהייתם רוצים שיבוא - - -     

הדס דיסין גליק: 17,000 משפחות כאלה

רוני נויבואר: ועד היום לא היה לזה התייחסות מספיק ספציפית בגלל שהתייחסו למקרים היותר, אולי אפשר לומר קיצוניים שבהם ילד מאבד את שני הוריו או שלא חי במשפחתו הטבעית

הדס דיסין גליק: נכון

הדס דיסין גליק:  אני מקווה שזה מוסבר יותר טוב

רוני נויבואר: כלומר, אם יש אלמנה או אלמן שנשארים עם ילד טבעי, הם עדיין הורה טבעי של הילד

רוני נויבואר:  הילד הזה הוא בנם, בעוד שילד שמאבד את שני הוריו, נניח עכשיו כשאנחנו באפוטרופוס הכללי מטפלים ביתומי מלחמה, אז אנחנו מטפלים אך ורק בילדים שאין להם שני הורים

רוני נויבואר:  אנחנו לא מטפלים באלמנה או באלמן

קריאה: אבל אם ילד, שני ההורים שלו נהרגו, נפצעו או מסיבה כזו או אחרת, הם מחוץ לחוק?      

הדס דיסין גליק: הוא מחוץ לחוק

הדס דיסין גליק:  אני מציעה שהוא יהיה מחוץ לחוק

הדס דיסין גליק:  ברגע שהוא יהיה מחוץ לחוק נוכל להכניס אותו

שרה גולד: לא, לא, אבל מה זאת אומרת נוכל להכניס אותו?      

הדס דיסין גליק: ברגע שהוא בתוך החוק הוא מייתר לי את החוק

הדס דיסין גליק:  אין צורך בחוק הזה

הדס דיסין גליק:  יש צורך בחוק הזה

הדס דיסין גליק:  החוק הזה בא כשאבא או האימא נפטרו מכל סיבה שהיא והם נשארו עם ילדים קטנים בני שנתיים, ארבע ושש למשל

שרה גולד: אז החוק הזה נועד לאלמנים או ליתומים?      

הדס דיסין גליק: החוק נועד למשפחה

הדס דיסין גליק:  זה מה שמדינת ישראל עד היום לא הצליחה להביא במקום אחד, בחוק אחד וזה יהיה החוק הראשון במדינת ישראל ובעולם שמדבר על משפחה שבה ההורה מחזיק עליו את הילדים

יוסף טייב: טוב, הרעיון ברור

יוסף טייב:       משרד המשפטים, יש לכם התנגדות שנתייחס רק להורים הביולוגים?      

הדס דיסין גליק: זה לאו דווקא ההורים הביולוגים, כי נגיד יש גרושים

הדס דיסין גליק:  נגיד זוג גרוש והיא נפטרה

הדס דיסין גליק:  נשאר אבא עם ילדה בת שמונה, אז הוא לא אלמן? הוא אלמן

יוסף טייב: את אומרת הוא אלמן

יוסף טייב:  השאלה איך אני מגדיר את זה בחוק

הדס דיסין גליק: ברגע שנגיד שאחד ההורים הוא הורה טבעי שלו, אפילו אם הוא מאומץ

הדס דיסין גליק:  ברגע שבחוק הילד הוא הילד שלך, אם הוא מאומץ אז הוא ילד לכל דבר ועניין, אם גירושין, הוא ילד לכל דבר ועניין

הדס דיסין גליק:  אם הביאו אותו מתרומת זרע, הוא ילד לכל דבר ועניין

הדס דיסין גליק:  בוא לא ניכנס לזה

הדס דיסין גליק:  בוא נישאר רק בעובדה שיש כאן הורים שאחד מההורים נפטר

הדס דיסין גליק:  יש הורה אחד שנפטר ונשארה כאן משפחה גרעינית

יוסף טייב: משרד המשפטים, האם היום משפחות האומנה מקבלים את מה שהם צריכים או מקבלים דברים שאותן משפחות אכן לא מקבלות? הרי בסוף אנחנו באים לתקן את המעוות

הדס דיסין גליק: נכון

שרה גולד: אני לא מכירה את התחום של משפחות אומנה, אני יכולה לבדוק, אבל אני גם חושבת על כל מיני סיטואציות נוספות

שרה גולד:  אם למשל האישה התאלמנה ואז היא נישאה שוב, אז היא כבר מפסיקה להיות?     

יהודה גליק: לא, לא

הדס דיסין גליק: לא, היא לא מפסיקה

הדס דיסין גליק:  אנחנו מברכים אותה שתתחתן

יוסף טייב: הדס, אני רוצה לדעת ברמה המשפטית

יוסף טייב:  אם אני משנה כפי שמתבקש, מה יהיו ההשלכות? האם אותה אימא שהלכה והתחתנה שוב, לצורך העניין האימא המקורית של אותו ילד - - -      

שרה גולד: אני מודה שאני לא מצליחה להבין מה ההגדרה - - -      

הדס דיסין גליק: יהודה הוא דוגמה חיה

הדס דיסין גליק:  יהודה התחתן עם יפי

הדס דיסין גליק:  היא הייתה אלמנה עם שני ילדים קטנים בגיל 25

הדס דיסין גליק:  "של נעליך מעל רגליך"

הדס דיסין גליק:  כל הכבוד

הדס דיסין גליק:  הוא גידל בבית שלו שני ילדים יתומים, ואשתו הייתה נשואה

הדס דיסין גליק:  ביחד הם הביאו ארבעה ילדים ביולוגיים, ואז הם הביאו עוד שתי בנות באומנה

הדס דיסין גליק:  יש לך את הכול פה

הדס דיסין גליק:  ואז הוא נישא לי

הדס דיסין גליק:  יפי נפטרה, נישא לי ואני הגעתי עם ארבעה ילדים

הדס דיסין גליק:  כולם גדולים אמנם, אז כבר לא נמצאים בתוך החוק הזה אבל נגיד שהיה אחד או שניים מתחת לחוק, כבר אנחנו נמצאים בתוך החוק, כי החוק נקי וזך

שרה גולד: מה ההגדרה?      

יהודה גליק: ההגדרה שאנחנו ביקשנו, מה שמופיע בחוק, מה שאושר פה

יהודה גליק:  "משפחת יתומים, משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים ואחד ההורים נפטר"

יהודה גליק:  זה מה שאנחנו הצענו

מירב כהן: אבל יהודה, סליחה, אנחנו סיכמנו - - -      

יהודה גליק: אין בעיה, לכן את ה"שניהם" אנחנו משאירים

יהודה גליק:  אני מקבל

יהודה גליק:  את ה"שניהם" משאירים, לכן מופיע לכם פה עם ה"שניהם"

הדס דיסין גליק: מירב, אנחנו חושבים שזה הסיבה שקרה מה שקרה

שרה גולד: אז זה כולל משפחה גם של אומנה

יהודה גליק: נכון, זה כולל

יהודה גליק:  אנחנו כרגע הגענו לסעיף 2 כי היועץ המשפטי הקריא את סעיף 1 והוא רצה להוריד מסעיף 1

יהודה גליק:  הסברנו שבסעיף 1 הוא אקוטי

יהודה גליק:  אני מציע, אדוני היושב-ראש, בוא נשאיר את סעיף 1 כמו שהוא ונצביע עליו ונקבל אותו

שרה גולד: סעיף 1 הוא סעיף מטרה

שרה גולד:  אין לו משמעות אופרטיבית

יהודה גליק: יש לו משמעות

יוסף טייב: אני חושב שאין התעקשות לשנות את זה במטרות

יוסף טייב:  לדעתי אפשר להשאיר אלמנים ואלמנות

יוסף טייב:  אני רק רוצה לחדד את העניין הזה של צעירים

יהודה גליק: צעירים גם כן

יוסף טייב: שנייה, אני רוצה לחדד את העניין של צעירים, עוד לא הגענו אליו

יהודה גליק: אין בעיה

יוסף טייב: לגבי סעיף 2, אני מבין את זה ויכול להיות שברמה הדקלרטיבית כשאנחנו באים בסוף להוקיר משפחות שעד היום החוק לא התייחס אליהן, יכול להיות שאנחנו יכולים להשאיר "ואחד מהוריו נפטר"

קריאה: "או משניהם"

יהודה גליק: אין בעיה, אנחנו נשאיר "או משניהם"

שרה גולד: חשוב להסביר שזה באמת כולל גם את הילדים שלמשל שני ההורים שלהם נפטרו הם - - - או באומנה - - -     

יהודה גליק: לגמרי

שרה גולד: זה כולל גם את המשפחות האלה

יוסף טייב: בסדר, את מדברת על 260 ילדים ברמה הארצית, אז שיבואו

הדס דיסין גליק: בשביל 260 ילדים אנחנו הורסים חוק, אבל שיהיה רשום בפרוטוקול תמיד

יוסף טייב: למה הורסים?     

הדס דיסין גליק: אנחנו הורסים חוק

יוסף טייב: אנחנו עושים ברמה הדקלרטיבית בצורה ברורה שאנחנו באים לתת מענה למשפחות היתומים שהם מעל 16,000 אם אני לא טועה

הדס דיסין גליק: אז אפשר להחזיר להגדרה שהסכמנו עליה בוועדה, ולא זו שעברה - - - ?     

יוסף טייב: אמרתי, "משפחת יתומים, משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים, ואחד ההורים או שניהם נפטר"

יהודה גליק: מצוין, תודה

הדס דיסין גליק: שזה הסכמנו עליו, מירב, נכון, רק לא עבר

הדס דיסין גליק:  זה לא מה שעבר בקריאה הראשונה

מירב כהן: מה שהקריא היושב-ראש, אני חוזרת רגע

מירב כהן:  "משפחת יתומים, משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים, ואחד ההורים או שניהם נפטר"

הדס דיסין גליק: נכון

יהודה גליק: זה מה שסוכם, זה מה שאושר

יוסף טייב: בסדר גמור

מירב כהן: מבחינתי החשיבות היא שתישאר המילה "משניהם", שזה היה בבסיס הסיכומים - - -     

הדס דיסין גליק: נכון, שאליהם הגענו

יהודה גליק: אנחנו סיכמנו וקיבלנו

יוסף טייב: אוקיי, בואו נתקדם

צבי יהודה: אני רק רוצה להבהיר

צבי יהודה:  קודם כל אין פה משהו אישי

יהודה גליק: אני יודע

יהודה גליק:  אמרתי "בתום לב"     

צבי יהודה: אנחנו מנסחים את החוק בצורה כמה שיותר מדויקת

צבי יהודה:  ההצבעה בוועדה, היה את הסעיף שהוקרא

צבי יהודה:  מבחינת הנסחית היה שינוי של סדר הדברים

צבי יהודה:  במקום שבהתחלה יהיה שההורים נפטרו, העברנו את זה לסיפה במקום ברישה, אבל מבחינת המהות להבנתנו - - -      

הדס דיסין גליק: לא, זה היה בסיפה

יהודה גליק: נכון

צבי יהודה: היה איזה שינוי של הסדר

צבי יהודה:  מבחינת הנסחית ומבחינתנו הבנו שאנחנו משאירים במשמעות שעברה בוועדה

צבי יהודה:  לא עשינו שינוי

יהודה גליק: אני יודע, לכן אמרתי "בתום לב"

יהודה גליק:  צח, אתה צח כשלג

יהודה גליק:  אם הבנת ממני שעשית איזשהו משהו בזדון, אני אמרתי במפורש, בתום לב

הדס דיסין גליק: אבל יש הבדל "שהוא יתום מאחד מהוריו" או "ואחד ההורים נפטר"

הדס דיסין גליק:  יש הבדל עצום

צבי יהודה: גם הביטוי "שבה ילד אחד או יותר", פשוט חשבנו שלפחות זה אותה משמעות

צבי יהודה:  לא חשבנו שיש פה איזה שינוי, פשוט נוסח החוק צריך להיות כמה שיותר תמציתי וקצר

צבי יהודה:       מבחינתנו הצענו להוריד את הביטוי "האלמנים והאלמנות"

צבי יהודה:  אם יש התנגדות, אין בעיה להשאיר את זה

צבי יהודה:  סעיף המטרה יכול להחיל את זה

צבי יהודה:  זה לא משהו שאנחנו מתעקשים עליו, רק הצענו אותו

הדס דיסין גליק: תודה

יהודה גליק: לגבי המילה "צעירים"

צבי יהודה: "צעירים", אני אבהיר

צבי יהודה:  יש החלטת ממשלה

צבי יהודה:  הוקמה הרשות לצעירים במדינת ישראל

צבי יהודה:  ההגדרה שלה שהיא מטפלת בכל מי שמגיל 18 עד 34

צבי יהודה:  זה קיים בהחלטות ממשלה וזה קיים בחוק

צבי יהודה:  היות שממילא גם אתם מדברים, וזה דובר בדיונים הקודמים, מי שבגיר, אם חלילה מישהו פה איבד כבר אחד מהוריו, אנחנו בגירים, החוק לא אמור לחול עליו

הדס דיסין גליק: ולא חוק ליתומים

צבי יהודה: אבל אז יכול להיות שאחת הבעיות הייתה מלכתחילה שהחוק הזה הוגש כחוק היתומים ולא חוק האלמנים

הדס דיסין גליק: לא, משפחות היתומים

צבי יהודה: יכולים להיות גם אלמנים ואלמנות שאין להם ילדים

צבי יהודה:  הם עדיין אלמנים

הדס דיסין גליק: זה לא החוק בשבילם

צבי יהודה: שני אנשים שמתחתנים הם משפחה גם אם אין להם ילדים

הדס דיסין גליק: כן, אבל החוק לא בשבילם

יהודה גליק: לכן קראנו לזה משפחות היתומים

יוסף טייב: החוק מדבר על משפחות יתומים

הדס דיסין גליק: לא אלמנים ואלמנות שאין להם ילדים

יהודה גליק: בוא נתייחס גם למשפט הזה, "משפחות אלמנים, אלמנות והיתומים הצעירים בישראל"

יהודה גליק:  הסיבה שכתבנו את המילה "צעירים", קודם כל כמו שאמרה פה נציגת משרד המשפטים, זה מופיע במטרות

יהודה גליק:  במטרות המילה "צעירים" פשוט היא באה לתת מענה

יהודה גליק:  תראה, אבא שלי הוא בן 91 והוא יתום לא עלינו

יהודה גליק:  אף אחד לא התייחס אליו כיתום, אבל לא פעם ולא פעמיים אנשים באים ואומרים, אנחנו יתומים, ואתה רואה שזה לא מוגדר כיתומים

יהודה גליק:  המושג יתום כפי שהוגדר בסעיף 2, "משפחה שבאה ילד אחד או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים", זה כתוב במפורש בהגדרה

יהודה גליק:  המטרה באה לספר סיפור

שרה גולד: אי אפשר לכתוב מילים שאין להן בסוף שום - - -      

הדס דיסין גליק: יש להם

שרה גולד: סליחה, אם החוק מתייחס לקטינים, ההגדרה של משפחות יתומים מתייחסת לקטינים, אי אפשר להכניס במטרה גם צעירים שהם לא קטינים - - -      

הדס דיסין גליק: הוא לא מתייחס ליתומים, הוא מתייחס למשפחה, והמשפחות הן בחורה בת 27 עם שני ילדים

שרה גולד: אבל אם זו בחורה בת 40 אנחנו מוציאים אותה כי היא לא צעירה?     

הדס דיסין גליק: לא מוציאים אותה

שרה גולד: "הצעירים" הוא מתייחס ליתומים, והיתומים הצעירים בישראל

שרה גולד:  האלמנים והאלמנות בכל גיל

שרה גולד:  היתומים קטינים

יוסף טייב: אבל "צעירים" לא נותן לי מענה

יוסף טייב:  אם ההגדרה של "צעירים" היא 18 ומעלה, אז אני חוטא למטרה

שרה גולד: אז אני אומרת, צריך שיהיה אחידות

שרה גולד:  אם אנחנו מתייחסים לקטינים או שאנחנו מתייחסים לצעירים עד גיל 35 או עד 42

הדס דיסין גליק: שוב הגענו לאותו מקום שאין במדינת ישראל ובכל העולם מענה לבעיה הזאת בדיוק, ובגלל זה אנחנו צריכים את המילה "צעירים"

הדס דיסין גליק:  יש 300,000 אלמנים ואלמנות במדינת ישראל

הדס דיסין גליק:  יושב-ראש הוועדה הגיע בהתחלה ואמר, זה אבן דרך

הדס דיסין גליק:  אם אנחנו רוצים להמשיך, אנחנו לא יכולים להמשיך עם 300,000 אלמנים ואלמנות

הדס דיסין גליק:  אנחנו יכולים להמשיך רק אם יש לנו 17,000 אלמנים ואלמנות, וה-17,000 האלמנים והאלמנות האלה הם בדרך כלל צעירים

הדס דיסין גליק:  יש כמובן כאלה שהם בני 45 או אפילו 50 ויש להם עוד ילד בן 10

הדס דיסין גליק:  כמו ששניהם נכנסו, אז גם הם יכנסו בפנים, אבל אנחנו ממוקדים בצרכים

הדס דיסין גליק:  היעד שלנו הן המשפחות הצעירות שיש להן ילדים קטנים

יוסף טייב: אבל זה לא מה שמופיע במטרות

יהודה גליק: זה כן

יוסף טייב: "והיתומים הצעירים"

יוסף טייב:  "הצעירים" מוחל על היתומים, לא על המשפחות

יהודה גליק: לא, לא

הדס דיסין גליק: דיברנו עם אבשלום קור על זה

יוסף טייב: אני גמרא לומד קצת

יוסף טייב:  אני אומר לך, איך שזה מנוסח עכשיו - - -     

יהודה גליק: אני אגיד לך, יוסי

יהודה גליק:  אם הייתי אומר לך באנגלית, , widows and orphans young , widowhood אז היית מבין שה-young הולך על ה-widowhood וה-widows? בעברית התואר מופיע בסוף המשפט ולכן כשאתה רוצה להתייחס למשפחות הצעירים, אז אתה מדבר על משפחות האלמנים, האלמנות והיתומים הצעירים

יהודה גליק:  ככה אומרים את זה בעברית

הדס דיסין גליק: אבשלום קור אמר לנו, תוסיפו ו, ו, ו, והורדנו את כל ה-ו'

שרה גולד: יש לי שנייה שאלה מהותית

שרה גולד:  החוק הזה בסופו של דבר לא מקנה זכויות

שרה גולד:  הוא חוק הצהרתי

יהודה גליק: נכון

שרה גולד: אנחנו לא יודעים מה יבוא אחרי החוק הזה

שרה גולד:  לצערנו הרב מאוד במלחמה הזו אנחנו רואים משפחות גם של קצינים בכירים שנופלים, שהם מעל "הצעירים"

שרה גולד:  אני יכולה להבין למה מגבילים יתומים לקטינים, אבל להגביל אלמנים ואלמנות רק עד גיל 35 או 42, אני לא רואה - - -      

יהודה גליק: יש לך גם אלמנים ואלמנות בני 70 ובני 80 ובני 90

שרה גולד: אם יש להם ילדים קטינים זה משהו אחר מאשר אנשים מבוגרים

הדס דיסין גליק: יכולים להיכנס או מפה או מפה

יהודה גליק: זה ההבדל בין סעיף המטרות לבין סעיף ההגדרות

שרה גולד: סעיף המטרות לא יכול להיות מנותק מסעיף ההגדרות

יוסף טייב: הוא לא יכול להיות שונה מגוף החוק

יהודה גליק: נכון

יהודה גליק:  המטרה היא לחזק את האלמנים, האלמנות והיתומים הצעירים בישראל

שרה גולד: ואנחנו משיגים את המטרה הזו באמצעות אוכלוסייה אחרת?     

יהודה גליק: לא, באמצעות הגדרה של משפחות יתומים

יהודה גליק:  יש פה הגדרה מדויקת

שרה גולד: לא כותבים ככה חקיקה, אני מתנצלת

מירב כהן: אני חושבת שהוא מתכוון לתת דגש דווקא לגיל של האלמנים ולא ליתומים הקטינים

הדס דיסין גליק: אנחנו לא נותנים דגש לגיל

הדס דיסין גליק:  אנחנו נותנים דגש למשפחה

הדס דיסין גליק:  המשפחה צריכה להיות משפחה צעירה

שרה גולד: אם ההורה בן 45?     

יהודה גליק: אין בעיה, בסדר גמור, הוא כלול

יהודה גליק:  בשביל זה יש את ההגדרה

הדס דיסין גליק: בזכות הילד הוא נכנס

הדס דיסין גליק:  אנחנו סוגרים את עצמנו ל-17,000, אחרת אנחנו לא נגמור

הדס דיסין גליק:  אנחנו ב-300,000 משפחות

שרה גולד: מי זה אנחנו? אנחנו מדברים על כל הפעילות בארץ, לא על ארגון אחד

יהודה גליק: נכון, ודאי

הדס דיסין גליק: אנחנו מדברים לא על פעילות של ארגון

הדס דיסין גליק:  אנחנו מדברים על המדינה

יוסף טייב: ברור, אנחנו מדברים כמדינה

שרה גולד: את צריכה לדאוג לכולם

הדס דיסין גליק: אבל יש לה 17,000 - - -      

שרה גולד: המדינה לא יכולה להגיד, אלא אם כן יש שוני בהיבטי שוויון, אלא אם כן יש שוני קונקרטי

שרה גולד:  המדינה לא יכולה להגיד, אני דואגת רק לאלמנים עד גיל 35

הדס דיסין גליק: אם היא לא אומרת את זה אז יש לה 75 שנה שבה יש אפס התייחסות, אפס עזרה, אפס סיוע

הדס דיסין גליק:  נשות המילואימניקים יקבלו את כל מה שהן יקבלו, אבל אני אשב בבית עם הילדים שלי ואקבל נאדה, למה? כי המשפטנות לא יכולה להחיל אותי

שרה גולד: לא, אני לא קובעת מדיניות, אני מתנצלת

שרה גולד:  אני חייבת למחות על ההתייחסות למשפטנות

שרה גולד:  אני לא קובעת מדיניות

שרה גולד:  בהנחה שהמדינה רוצה לתת זכויות כאלה ואחרות, זה מדיניות, יש פה קובעי מדיניות

שרה גולד:  הם מחליטים איזה זכויות הם רוצים לתת ואנחנו יכולים רק להגיד האם זה בסדר לתת את זה לקבוצה אחת, לקבוצה אחרת

שרה גולד:  אם המדינה, המחוקקים, הממשלה יחליטו שהם רוצים להקנות זכויות למשפחות של יתומים באשר הם, אני לא רואה הצדקה להגביל את זה רק לאלמנים ולאלמנות צעירים

יהודה גליק: אבל בשביל זה יש הגדרות

יהודה גליק:  בהגדרות כתוב מאוד ברור - - -      

יוסף טייב: אנחנו מסתובבים סחור-סחור

יוסף טייב:  משרד המשפטים, האם אני יכול בסעיף המטרה להבהיר שמדובר באלמנים ובאלמנות בלי להתייחס לגילם, אבל אני כן מתייחס - - -          

לימור סון הר-מלך: שיהיה תנאי שיהיה ילד עד גיל 18

יוסף טייב: שיהיה פחות מגיל 18

שרה גולד: זה מה שאני אומרת

שרה גולד:  האלמנים והאלמנות לא חייבים להיות צעירים

לימור סון הר-מלך: לא יהיו צעירים

יוסף טייב: יהודה, אני יכול להוריד את המילה "צעירים"?      

הדס דיסין גליק: עם ילדים יתומים

יהודה גליק: משפחות אלמנים, אלמנות עם ילדים יתומים

שרה גולד: זה צריך איכשהו להתקשר להגדרה שמופיעה בסעיף 2, של משפחות יתומים

מירב כהן: בהגדרה של משפחות יתומים כאן מדובר על ילד שטרם מלאו לו 18, אז "האלמנים, האלמנות והיתומים הקטינים בישראל"

שרה גולד: ואז, צח, בסעיף 2 יהיה הגדרה של "ילדים יתומים"?     

יהודה גליק: לא, משפחת יתומים

יהודה גליק:  כתוב, "משפחה שבה ילד אחד שטרם מלאו לו 18"

יהודה גליק:  התיקון נראה לי הגיוני, "משפחות, אלמנים, אלמנות עם ילדים יתומים בישראל"

יוסף טייב: נסדר את זה ברמה הנוסחית, צח, בסדר? בסעיף המטרות לא להתייחס לאלמן ואלמנה ולא לגילם

יוסף טייב:  להתייחס לגיל של הילד

צבי יהודה: לכן הצענו, היתומים הקטינים

צבי יהודה:  ילד, אז זה כולל בני נוער, לא כולל בני נוער? קטין זה עד גיל 18 בהגדרה

יהודה גליק: בסדר, אבל ילדים יתומים

יהודה גליק:  מה הבעיה ילדים יתומים?      

הדס דיסין גליק: עד איזה גיל זה ילד?      

צבי יהודה: אני יכול לבדוק את זה, אבל יש ילדות ואז יש בני נוער

צבי יהודה:  בני נוער זה בני נוער

לימור סון הר-מלך: קטין זה עד 18, אז אם אתה תאמר פה קטין - - -      

צבי יהודה: קטין זה כל מי שעד גיל 18

הדס דיסין גליק: זה לא מילה יפה, קטין

לימור סון הר-מלך: נכון

יוסף טייב: בסעיף 2 אמנם מופיע "ילד" אבל אחרי זה אתה רואה שאנחנו מתמקדים על זה שטרם מלאו לו 18 שנים

יוסף טייב:  אם אתה אומר שילד זה 18 שנים, אז אני לא צריך לרשום את זה

יהודה גליק: נכון, לכן אמרתי, משפחות אלמנים, אלמנות עם ילדים יתומים

יהודה גליק:  זה הכול

שרה גולד: אני לא מכירה איך בחקיקה אחרת המילה ילדים זה רק ילדים שהם עד גיל לא יודעת מה - - -      

יהודה גליק: אבל עובדה שקיבלתם את זה בסעיף של ההגדרות

שרה גולד: במישור הזה קטין זה מונח משפטי

יוסף טייב: יהודה, צח, אני מציע, יתומים שטרם מלאו להם 18 שנים

יהודה גליק: זה מה שמופיע בסעיף 2 בהגדרה

צבי יהודה: זה נורא מאריך את סעיף המטרה

יוסף טייב: זה הרעיון

יוסף טייב:  תמצאו את הניסוח

הדס דיסין גליק: משפחות אלמנים, אלמנות עם ילדים יתומים בישראל

יוסף טייב: אני לא רוצה להגיע למצב שיוכל להישמע בסעיף המטרות שילד עד גיל 10 ולא עד גיל 18

יהודה גליק: כתוב בהגדרות עד 18

הדס דיסין גליק: בשביל מה צריך הגדרות אם הכול נכנס במטרה?      

לימור סון הר-מלך: אז אתה כן צריך עד 18

לימור סון הר-מלך:  הם עכשיו משנים את הנוסח

שרה גולד: אנחנו לא חולקים על המהות

יוסף טייב: המהות בסדר אצל כולם, יהודה

יוסף טייב:  זה מוסכם על המהות

יהודה גליק: זה מוסכם חד משמעית

יהודה גליק:  אנחנו לא בודקים את הגיל של האלמן והאלמנה

יוסף טייב: אנחנו כפופים בסך הכול לגילו של הילד שטרם מלאו לו 18 שנים

הדס דיסין גליק: אבל אם בהגדרה אחר כך יש את זה, למה צריך גם במטרה וגם בהגדרה את אותן המילים בדיוק?     

יוסף טייב: כי אני צריך שהמטרה תלך בסופו בקו מאוד ברור עם ההגדרות אחר כך

יהודה גליק: במטרה אני כותב עם ילדים, אני לא אומר עד איזה גיל, ובהגדרות אני כותב עד איזה גיל

יהודה גליק:  זה בסדר גמור

הדס דיסין גליק: בוועדה הקודמת, מירב, אם את זוכרת, הכנסנו את זה לתוך המטרה בגלל שעשינו "אחד ההורים" כדי שיהיה פה משפחה ויהיה תחושה של משפחה

הדס דיסין גליק:  עכשיו אנחנו שוב מנסים עוד לגדוע

יוסף טייב: לא, לא לגדוע

יהודה גליק: "עם ילדים יתומים" זה בסדר מבחינתך?      

שרה גולד: אני באמת חושבת להגיד שהדיון על הנוסח הוא לא משנה את המהות

יוסף טייב: המהות מבחינתנו היא ברורה, ללא התייחסות לגיל של האלמן והאלמנה

יוסף טייב:  תכסו את הגיל של היתום שטרם מלאו לו 18

יהודה גליק: נכון

יהודה גליק:  בסדר גמור

יהודה גליק:  תודה

יוסף טייב: כן, צח, אתה יכול להמשיך

צבי יהודה: 		ולבטא את מחויבות החברה בישראל     

צבי יהודה: חשבנו פה להציע – לתמיכה בהם ובזכויות המושתתות

שרה גולד: "תמיכה", יש לזה משמעויות משפטיות

שרה גולד:  עדיף שלא

שרה גולד:  "לתמיכה" זה מונח בחוק יסודות התקציב שמדבר על כספים

צבי יהודה: אוקיי, אז אני מוריד

צבי יהודה:  "מחויבות החברה בישראל לזכויותיהם", החוק הזה לא מעגן זכויות לכן חשבנו, אבל בסדר גמור, מחקנו

צבי יהודה:       		ולבטא את מחויבות החברה בישראל לזכויותיהם המושתתות על ערכיה 				של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית

צבי יהודה:       הגדרות		2

צבי יהודה:  בחוק זה –      		"משפחת יתומים" – משפחה שבה ילד אחד לפחות      

יהודה גליק: שינינו את זה, או יותר שטרם מלאו לו 18 שנים ואחד ההורים או שניהם נפטר

צבי יהודה: אנחנו חושבים "לפחות"

צבי יהודה:  אתם רוצים – או יותר, זה יהיה או יותר

צבי יהודה:       		שטרם מלאו לו 18 שנים, שאחד ההורים או שניהם נפטר

צבי יהודה:      		"השר" – שר התרבות והספורט

יוסף טייב: משרד התרבות, זה בסדר? מקובל, נכון?      

מירב כהן: בינתיים כן

צבי יהודה: יום ציון שנתי	3

צבי יהודה:  אחת לשנה, ביום כ"ה בכסלו, נר ראשון של חנוכה, יקוים יום לכבודן של 				משפחות היתומים בישראל (להלן – יום משפחות היתומים); חל יום משפחות 			היתומים ביום מנוחה או שבתון, יקוים יום משפחות היתומים ביום ב' שלאחר 			מכן

צבי יהודה:      ציון יום משפחות היתומים	4

צבי יהודה:  (א) יום משפחות היתומים יצוין, בין היתר –      

צבי יהודה: בדיון מיוחד אצל האפוטרופוס הכללי במועד האמור בסעיף 3 או במועד סמוך לו

צבי יהודה:  הדיון יתקיים בשיתוף משרדי ממשלה וגורמים אחרים העוסקים בזכויותיהם ובצורכיהם של משפחות היתומים; האפוטרופוס הכללי ידווח לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בכתב על מסקנותיו בתוך חודש ממועד הדיון;     

יהודה גליק: אנחנו כאן רצינו להוסיף משהו, "הדיון יתקיים בשיתוף משרדי ממשלה" – ונציגי הארגון היציג

שרה גולד: אנחנו נבקש להתייחס לעניין של הארגון היציג בהמשך

יהודה גליק: אני רק אסביר בשתי מילים

יהודה גליק:  תיראו, כמו שהיושב-ראש אמר, החוק הזה הוא באמת אבן דרך, הנחת היסוד לכל הנושא הזה

יהודה גליק:  בדיון שיתקיים אצל האפוטרופוס הכללי שהוא באמת הגוף המוסמך במדינת ישראל לעסוק באלמנות ויתומים, יש צורך שיהיה ייצוגיות למשפחות היתומים בישראל

יהודה גליק:  צריך שזה יהיה גוף שמייצג את כלל המשפחות בישראל, ערבים, חרדים, חילוניים, דתיים, עולים, ותיקים, הכול

יהודה גליק:  כמו כן, צריך להשמיע את קולם

יהודה גליק:  כמו שבחקיקה שעשיתם פה עשיתם שינוי שכמו שאמרנו, בתום לב נעשה בגלל שלא הבנתם את הרגישויות של אותן משפחות

יהודה גליק:       כל השינויים שנעשו עד היום, למשל נעשה שינוי בישראל לפני כמה שנים בהיותי חבר כנסת

יהודה גליק:  נעשה שינוי שאלמנות צה"ל שמתחתנות ממשיכות לקבל את הגמלה, חוק מצוין של חברת הכנסת שולי מועלם

יהודה גליק:  הסיבה היחידה שהחוק הזה עבר, כי היה ארגון אלמנות ויתומי צה"ל שנלחם ונאבק על החוק הזה

יהודה גליק:       שאר האלמנות בישראל לא זכאים לחוק הזה

יהודה גליק:  הסיכוי היחיד שיום אחד הן יהיו זכאיות לחוק הזה, אם יהיה ארגון יציג שיבין מה זה משפחה ומה זה העובדה שיש אלמנה עם שלושה ילדים קטנים, ארבעה ילדים, חמישה, גם עם 15 ילדים קטנים, שמתחתנת ופתאום הבעל אומר לא, אני לא אחראי לילדים שלך

יהודה גליק:  מי ימשיך לפרנס אותם?      אנחנו באים ואומרים, יש דיון אצל האפוטרופוס הכללי

יהודה גליק:  אנחנו מייחסים כבוד גדול לאפוטרופוס הכללי

יהודה גליק:  בדיון הזה יעלו כל הנושאים

יהודה גליק:  מי אם לא הארגון היציג שאנחנו לא מחליטים מי הם? אגב, כארגון שלנו אנחנו בעצם מפסידים מהסעיף הזה, למה? כי שר המשפטים יכול לבחור איזה ארגון שהוא רוצה

יהודה גליק:  נכון להיום אנחנו בקשר מצוין עם שר המשפטים ועם האפוטרופוס הכללי

יהודה גליק:  מי שהוא יבחר, לא אכפת לנו, שהוא יקבע קריטריונים מה זה ארגון יציג והוא יזמין אותם לדיון

יהודה גליק:  אם לא יבחר ארגון יציג אז לא יהיה, אבל אם שר המשפטים בוחר ארגון יציג, הכי ברור שאם יש דיון על אוכלוסייה מסוימת, שהאוכלוסייה הזאת תהיה מיוצגת על ידי מי שמייצג אותם

יוסף טייב: הרעיון ברור

יוסף טייב:      כן, בבקשה, שמך לפרוטוקול

אורן אברהם: אורן, אני ראש אגף טקסים ואירועים בבית הנשיא

אורן אברהם:  רק שאלה כללית לגבי החוק

אורן אברהם:  פה בהגדרות ובדף הזה ששמתם פה מדברים על כיום שיש ייצוג והוקרה והכרה לאלמנות ויתומי צה"ל וכוחות הביטחון, ופה לפי הנוסח של החוק אני לא רואה שיש איזושהי הפרדה ביניהם

יהודה גליק: נכון

לימור סון הר-מלך: אין הפרדה

אורן אברהם: זאת אומרת, זה כולל גם את זה וגם את זה

לימור סון הר-מלך: כולם

יהודה גליק: גם אין הפרדה בין צבע שיער, בין המין, בין הגובה, בין מספר הנעליים

יהודה גליק:  אנחנו מדברים על יתומים שאחד ההורים איננו בחיים

אורן אברהם: אין בעיה, זו השאלה

יוסף טייב: ברור מאליו

אורן אברהם: כן

יוסף טייב: טוב ששאלת

יוסף טייב:       כן, משרד המשפטים

שרה גולד: אני אתחיל במישור היותר פרוצדורלי

שרה גולד:  העניין הזה של הארגון היציג הוא לא עבר ועדת שרים ולכן יש איתו קושי

שרה גולד:  בזמנו ועדת השרים ביקשה להחזיר אליה את הדיון בהצעת החוק

שרה גולד:  אנחנו בתיאום עם לשכות השרים הרלוונטיות

שרה גולד:  הבנו שאפשר לוותר על זה אבל העניין הזה הוא עניין נוסף והוא לא עבר ועדת שרים

שרה גולד:  אם יתבקש להוסיף אותו, אנחנו נבקש לחזור לוועדת שרים

שרה גולד:       עכשיו לגוף העניין

שרה גולד:  אנחנו חושבים שיש קושי בעניין הזה

שרה גולד:  ההכרה בארגון אחד, כלומר בעמותה פרטית אחת, ברור לי שמתבצעת פעילות חשובה מאוד

שרה גולד:  ההכרה בחקיקה ומתן מעמד ציבורי בהקשר הזה גם לא נדרש וגם מעורר קושי בהיבטי שוויון

שרה גולד:  כמובן שניתן להזמין לדיון אצל האפוטרופוס הכללי ארגונים שהם מייצגים את היתומים

שרה גולד:  גם אפשר ממש לכתוב, נציגי משפחות היתומים או משהו כזה, נציגים מקרב משפחות היתומים, זה כמובן חשוב, אבל להעניק מעמד בחקיקה לארגון אחד שהוא ארגון פרטי כשמדובר גם בקבוצה אקלקטית, בקבוצה מאוד רחבה, ואנחנו לא מדברים על יתומי צה"ל או על יתומים של משפחות נפגעי פעולות איבה, אלא זה קבוצה מאוד רחבה שיש לה אינטרסים שונים, שאין לה כשלעצמה איזה שהן זכויות ייחודיות

שרה גולד:       אנחנו גם מכירים ארגונים יציגים אחרים

שרה גולד:  השלב הבא, בדרך כלל גם מבקשים מידע פרטי לפי חוק הגנת הפרטיות, ומבקשים מימון ייחודי ומבקשים מעמד ייחודי בוועדות

שרה גולד:  במקרה הזה אין את הדברים האלה

שרה גולד:  אנחנו חושבים שלהקנות מעמד בחוק לגוף, לתת לו בעצם מעמד ציבורי, לעמותה פרטית, יש עם זה קושי בהיבטי שוויון, כשיכול מאוד להיות שאו שהיום או שבעתיד יקומו ארגונים נוספים שגם הם יטפלו באותה אוכלוסייה ויבצעו פעילות חשובה

שרה גולד:  לכולם אני חושבת ראוי לתת מעמד

שרה גולד:  זה לא אמור להיות בחקיקה באופן מפורש ועם מעמד ציבורי

יוסף טייב: בזה שאני אומר, יהיה ארגון יציג, אני לא פוגע בשוויון

שרה גולד: למה צריך להיות ארגון אחד יציג? אם יש נאמר שלושה ארגונים שהם מסייעים למשפחות יתומים, אחד מהם פועל לפעילויות תרבות, השני נותן להם זכויות רווחה והשלישי עושה פעילויות אחרות

שרה גולד:  למה צריך שארגון אחד יקבל איזשהו מעמד מיוחד על פני האחרים?      

יהודה גליק: אני אשמח להשיב לשאלה הזאת

יהודה גליק:  קודם כל בוועדת השרים גם לא היה מופיע הנוסח של האפוטרופוס הכללי

יהודה גליק:  זה נוסח שהוספנו אותו פה בדיון - - -      

שרה גולד: לאחר שזה היה מוסכם על האפוטרופוס הכללי

יהודה גליק: גם הייעוץ המשפטי של האפוטרופוס הכללי, למיטב ידיעתי אין לו התנגדות לסיפור הזה

יהודה גליק:  בסעיף הזה אין הכרה בארגון אחד מסוים

יהודה גליק:  כתוב "שר המשפטים יקבע"

יהודה גליק:  אם הוא ירצה, הוא יקבע

יהודה גליק:  אם הוא לא ירצה, הוא לא יקבע

יהודה גליק:  הוא לא חייב לקבוע

יהודה גליק:  גם לא מופיע פה בחוק שהוא חייב לקבוע

יהודה גליק:  גם לא כתוב בחוק לפי ההצעה שלנו שארגונים אחרים לא יוזמנו

יהודה גליק:  להיפך, כתוב במפורש "וגורמים אחרים העוסקים בנושא"

יהודה גליק:       למה יש ארגונים יציגים? למה בחוק זכויות הסטודנט יש ארגונים יציגים? למה בחוק משפחות חיילים שנפלו יש ארגונים יציגים? למה בחוק מועצת החלב יש ארגונים יציגים? בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים נקבע בחוק, ארגון עובדים שהשר יקבע מי הוא

יהודה גליק:  מה זה אומר? אין לנו פה שום מעמד

יהודה גליק:  פשוט נאמר שאם האפוטרופוס מקיים דיון, מתבקש שהוא יזמין את מי שמייצג את האוכלוסייה

יהודה גליק:  אם שר המשפטים יחליט שהוא לא רוצה לבחור ארגון יציג, החוק פה לא מחייב אותו לבחור ארגון יציג

יהודה גליק:  החוק בא ואומר, אם יש ארגון כזה, אז הוא יוזמן לדיון הזה

יהודה גליק:  זה מה שכתוב פה

שרה גולד: יש ארגונים יציגים שמופיעים בחקיקה, בהחלט, אבל במקרים האלה מדובר בארגונים שיש להם מעמד, שזה מדובר, אגב, בקבוצות מאוד מוגדרות

שרה גולד:  הם חברים בוועדות שונות, למשל ארגוני סטודנטים, ארגונים לפי חוק הנכים וכו'

שרה גולד:  בהקשר הזה העניין הזה לא קיים, כלומר אין פה ועדות או הליכים

שרה גולד:  מה שאנחנו גם חוששים, שזה יהיה פתח בהמשך לבקשת זכויות נוספות, ואנחנו נתקלים בזה כל הזמן דבר יום ביומו בארגונים שמקבלים איזושהי הכרה כאילו שאין לה הרבה משמעות ייצוגית, ואז הם גם מבקשים מימון וכו'

שרה גולד:  אנחנו מאוד חוששים מהדבר הזה

לימור סון הר-מלך: מה זה אין פה משמעות ייצוגית? יש פה אירוע ייצוגי מהמעלה הראשונה

לימור סון הר-מלך:  אם יש מקום שכן יכול להיות לו ומישהו שצריך לדחוף אותו כי כרגע אין מי שעושה את הדבר הזה, זה אותם יתומים - - -      

יהודה גליק: אוכלוסייה שאין להם אבא

לימור סון הר-מלך: אין להם אבא, בדיוק

לימור סון הר-מלך:  אין להם קול ואין להם מענה

שרה גולד: לכן יש את החוק שקובע שיהיה דיון, ואני מציעה כמו שהצעתי לפני כן, לקבוע שבדיון אצל האפוטרופוס יוזמנו נציגי משפחות היתומים ולא רק גורמים ממשלתיים שעוסקים בזה מלמעלה אלא אנשים שחווים את זה ממש ביום-יום

שרה גולד:  זה כמובן מבורך

שרה גולד:       אני גם חושבת שיש קושי נוסף עם העניין של יציגות, שזה גם משהו שעולה לנו בארגונים יציגים אחרים

שרה גולד:  יציגות היא בעצם שליחות, כלומר הגוף הזה הוא שליח של המשפחות הללו, של הציבור

שרה גולד:  בסיטואציה שבה השליחות לא נעשית על ידי השולחים עצמם, אין בחירות דמוקרטיות כמו למשל בהסתדרות, אלא השר בוחר עבור הקהילה הזו, יש בזה גם קושי

יהודה גליק: התשובה היא בדיוק הפוך

יהודה גליק:  אנחנו באים להקל על האפוטרופוס הכללי

יהודה גליק:  יהיה כתוב נציגי משפחות היתומים, 17,000 משפחות

יהודה גליק:  האם האפוטרופוס הכללי יכול לבחור 17,000?      

שרה גולד: יש הרבה ועדות שמשתתפים בהם נציגי ציבור

יהודה גליק: יפה

יהודה גליק:  אנחנו באים לאפוטרופוס הכללי ואומרים לו, תשמע, אתה לא חייב להזמין את כל ה-17,000

יהודה גליק:  תזמין יציגים

יהודה גליק:  יבוא שר המשפטים, יקבע קריטריונים, מי זה ארגון יציג? ארגון שנבחר על ידי, כמו שכתוב למשל בארגון הסטודנטים, ארגון שנבחר על ידי הרוב של אותן משפחות, או ארגון שפתח אפשרות חברות לכל המשפחות

יהודה גליק:  אנחנו, הארגון מגיעים אל אלפים במאות יישובים

הדס דיסין גליק: אבל זה לא משנה

הדס דיסין גליק:  זה לא אישי

יהודה גליק: אני בא לחסוך לאפוטרופוס הכללי את העניין שהוא לא יצטרך להחליט את מי הוא בוחר

יהודה גליק:  הוא יכול לבחור את מי שהוא רוצה

יהודה גליק:  אגב, את יודעת למה עד היום לא הוקמו ארגוני אלמנות ויתומים? אני אסביר לך

יהודה גליק:  זה משהו מאוד פשוט

יהודה גליק:  את יודעת מי מקים ארגונים? כשיש ארגון למען ילדים עם אלרגיה, את יודעת מי מקים את הארגונים האלה? הורים שיש להם ילד כזה

יהודה גליק:  כשיש ארגונים למען ילדים עם סוכרת, מי מקים את זה? הורים של ילדים כאלה

יהודה גליק:  כשיש ילדים אוטיסטים, הורים

יהודה גליק:  אין ארגוני יתומים כי אין להם הורים, אין להם אבא ואימא שיקים

יהודה גליק:  אנחנו באים ואומרים לאפוטרופוס הכללי, אנחנו רוצים שתדאג שתהיה נציגות

יהודה גליק:  יבוא שר המשפטים עם צוות המשפטנים שלו, יקבע שזה מייצג את כל האוכלוסיות בישראל

יהודה גליק:  מה שהוא יקבע

יהודה גליק:  כל גוף שרוצה להתמודד, שיתמודד

יהודה גליק:  אני אגיד לך יותר מזה

יהודה גליק:  יבוא השר ויגיד, אני רוצה להחליט כל שנה ארגון יציג אחר, זו זכותו

יהודה גליק:  אנחנו רק באים ואומרים, אדוני האפוטרופוס הכללי, בוא תדאג שיופיע פה בחוק שמי שמוזמן זה גם נציגות המשפחות, לא רק ארגונים

הדס דיסין גליק: אם יושב-ראש הוועדה פותח את הוועדה ואומר שיש עלינו מחויבות ואחריות למענה הוליסטי וזה אבן דרך, את באה וסוגרת את הוועדה ואומרת, לא יהיה, לא יקרה

הדס דיסין גליק:  אתם תירצו דברים, אנחנו לא ניתן

שרה גולד: לא, זה לא נכון

יוסף טייב: הרעיון הובהר

יוסף טייב:  אני חושב שמשרד המשפטים מסתכל ברמה הטכנית

שרה גולד: אנחנו רואים קושי משפטי

יוסף טייב: אני רוצה לקבל בברכה את תלמידי ותלמידות כיתות י"א של בית ספר ליד"ה

יוסף טייב:  ברוכים הבאים לוועדת החינוך, התרבות והספורט

יוסף טייב:       רוני, התייחסות שלך לגבי הסיפור הזה

רוני נויבואר: אנחנו מאוד רתומים לפרויקט הזה שרץ כאן

רוני נויבואר:  אנחנו מטפלים בצרכי ציבור בהרבה הקשרים ומאוד חשוב לנו כן להיות מעורבים וכו'

רוני נויבואר:  חשוב שהדיון אצלנו זה יהיה דיון רחב ואנחנו נזמין את מי שיבוא ויגיד שיש לו עניין בדבר הזה, וחשוב שזה ייאמר

רוני נויבואר:  אנחנו נזמין את כולם כי הנושא הוא חשוב וחשוב לשמוע את עמדות כל הנוכחים שיהיו, כמו גם כאן, וככל שיהיה מישהו פעיל, הוא יוזמן

רוני נויבואר:  הדיון יהיה דיון פתוח ויהיה דיון שיאפשר לכולם להתבטא

רוני נויבואר:  אנחנו נזמין את כולם ונסכם את הדברים ונעביר אותם לוועדה על מנת שהוועדה תדע מה נעשה בתחום

הדס דיסין גליק: וברגע שיהיה ארגון יציג אני בטוחה שיהיו עוד ועוד אנשים פעילים בתחום

הדס דיסין גליק:  למה לא?      

יוסף טייב: מה ההתעקשות של ארגון יציג?      

הדס דיסין גליק: מכיוון שאין להם אבא

יוסף טייב: בסדר, אבל הם בסוף יזמינו את כולם, זאת אומרת אתם ועוד עמותות תהיו חלק מהדיון

הדס דיסין גליק: אנחנו לא באים לנו

הדס דיסין גליק:  זה לא בשבילנו אישית

יהודה גליק: אנחנו רוצים שהמשפחות תהיינה מיוצגות

יהודה גליק:  האפוטרופוס הכללי הוא לא יכול להכיר את כל הגופים

יהודה גליק:  אנחנו באים ואומרים, תנו למשפחות האלמנות והיתומים את האפשרות לבחור נציגות שתייצג אותן

שרה גולד: הן יכולות לעשות את זה בלי שזה כתוב בחוק

הדס דיסין גליק: בדיוק מה שמשרד המשפטים אומר פה

הדס דיסין גליק:  הוא אומר לך, תשכח מאחר כך עוד זכויות

שרה גולד: לא, זה לא נכון

הדס דיסין גליק: כי הם ירצו עוד זכויות, האלמנות והיתומים האלה

יוסף טייב: אני אחדד

יוסף טייב:  היא דיברה על הזכויות של הארגונים היציגים שיבואו ויטענו את הזכויות כלפיהם, לא כלפי היתומים

שרה גולד: אני חלילה לא - - -      

יוסף טייב: לכן אני חידדתי

הדס דיסין גליק: יש לנו כאן אירועים תרבותיים

יוסף טייב: בסדר, הנקודה הובהרה

יוסף טייב:       כן, צח

צבי יהודה: יש בחוק ההתגוננות האזרחית למשל, להבדיל, "תקנות לפי סעיף זה ייקבעו לאחר התייעצות עם שר הפנים, הנציבות וארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות"

צבי יהודה:  אפשר להוסיף פה לסעיף גם כן – התייעצות עם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של משפחות היתומים"

צבי יהודה:  זה יפתח את זה

צבי יהודה:  האפוטרופוס יכולים לדבר

צבי יהודה:  אני לא חושב שהזמנה לאירוע שהם יעשו פה לפי החוק, הזמנה פרטנית, הם יכולים גם לפרסם קול קורא ולבדוק - - -      

הדס דיסין גליק: אבל זה לא רק הם

הדס דיסין גליק:  אם יום אחד יקרו דברים פה בוועדות, צריך שיהיה ארגון יציג לאנשים האלה

הדס דיסין גליק:  עובדה ש-75 שנה אף אחד לא הרים בכלל - - -     

יוסף טייב: הדס, זה שזה יופיע בחוק הזה שיום ההוקרה, לא יחייב את הוועדות להזמין את אותו גוף מייצג לוועדות

יהודה גליק: זה לא יחייב אבל זה ייתן מעמד

הדס דיסין גליק: כן, זה ייתן מעמד

יהודה גליק: האנשים האלה, יש אבא ואימא שמייצג אותם

הדס דיסין גליק: זה חלק מהכבוד

יהודה גליק: אני אומר לך, לא היו זוכים לקידום חקיקה למען האלמנות ויתומי צה"ל אילו לא היה גוף שעומד על הרגליים האחוריות ונלחם למענם

הדס דיסין גליק: וקוראים להם אלמנות עגונות שמתקשרות אלינו כל הזמן ואומרות, אני לא יכולה להתחתן

יהודה גליק: לא לחינם שר הביטחון מכיר בארגון נפגעי איבה כארגון יציג

יהודה גליק:  למה צריך ארגון יציג? כי יש מישהו שצריך להיאבק

יהודה גליק:  למה שלא יגיד, בוא נשים הודעה, כל מי שנפגע טרור, שיבוא

יהודה גליק:  לא

יהודה גליק:  באה המדינה ואומרת, יש פה נפגעי איבה, הם זקוקים ויש להם יום הוקרה

יהודה גליק:  בוא נדאג שיהיה ארגון יציג שמייצג אותם, למה? בדיוק כדי לחסוך את הבעייתיות וכדי שיהיה להם מישהו שיעמוד על הרגליים האחוריות וילחם את המאבק שלהם

יהודה גליק:  זה בדיוק ההגדרה של ארגון יציג

יהודה גליק:  כמו שמועצת החלב, עם כל הכבוד לפרות ולחליבה שלהן, רוצה שיהיה ארגון יציג, וכמו שהמהנדסים רוצים שיהיה ארגון יציג

יהודה גליק:  מה זה אומר? הם רוצים שיהיה מישהו שילחם את המאבק שלהם, אז למה רק לעובדים מגיע?      

לימור סון הר-מלך: הם לא מובילים פה הקמת ארגון יציג

לימור סון הר-מלך:  החוק הזה לא מוביל את זה, אבל הם אומרים, ביום שיהיה ארגון יציג כזה ויהיה פה מהלך בעזרת השם - - -      

יוסף טייב: מה זה היום? אם החוק עובר השבוע, שבוע הבא במליאה, הווה אומר שכ"ה בכסלו הבא האפוטרופוס הכללי יצטרך להביא את אותו ארגון יציג

לימור סון הר-מלך: החוק לא מחייב

הדס דיסין גליק: רק אם השר מכריז

לימור סון הר-מלך: תן לשר את האפשרות להכריע בזה

יוסף טייב: יש לי תחושה שאנחנו מקנים דבר שלא בא לעולם

הדס דיסין גליק: מה פתאום, להיפך

יוסף טייב: אבל הארגון היציג הזה לא קיים

הדס דיסין גליק: שום ארגון יציג לא היה קיים עד שלא הציגו אותו כארגון יציג

הדס דיסין גליק:  אין דבר כזה

יוסף טייב: לא, הוא הפך להיות ארגון יציג ואחרי זה הכניסו אותו בחוק

יהודה גליק: ממש לא

הדס דיסין גליק: אף פעם לא

יהודה גליק: הנה, אני מחזיק לך את החוקים

יהודה גליק:  בכל החוקים ככה זה מופיע

שרה גולד: אם קהילת האלמנות והיתומים תרצה למנות לעצמה ארגון שמייצג אותה, היא כמובן יכולה לעשות את זה

שרה גולד:  היא לא צריכה את החוק

יהודה גליק: ברגע שיופיע בחוק שהארגון יציג, אז זה נותן לזה מעמד

יהודה גליק:  אתם לא מבינים

יהודה גליק:  למה ארגון הסטודנטים, לא אמרתם את אותו דבר?      

שרה גולד: כי לארגון הסטודנטים יש חקיקה

הדס דיסין גליק: בדיוק

הדס דיסין גליק:  אנחנו מבקשים את אותו דבר

הדס דיסין גליק:  הם צריכים את העזרה הזאת

הדס דיסין גליק:  האלמנות ואלמנים צעירים צריכים את העזרה שלנו, את העזרה של הכנסת

הדס דיסין גליק:  חייבים את זה

יוסף טייב: הנקודה הובהרה

יהודה גליק: "אם ענה תענה אותו, כי אם צעוק יצעק אליי שמוע אשמע צעקתו"

יהודה גליק:  יש פה זעקה שבאה מלמטה

יוסף טייב: נשמעה הזעקה

הדס דיסין גליק: לא, היא לא נשמעה

הדס דיסין גליק:  זה לא, זה לא, זה לא, זה לא

יוסף טייב: חברים, תודה רבה, הזעקה נשמעה

יוסף טייב:  אני רק אומר, יש בקשה של משרד המשפטים שבמידה והוועדה תקבל אכן להכניס את זה בחוק, שבכל מקרה זה יחזור לוועדת שרים לחקיקה, הווה אומר שאנחנו לא נוכל להגיע היום להצבעות על זה עד שוועדת שרים לחקיקה תדון בזה

יוסף טייב:  בוא נמשיך לקרוא את החוק

יוסף טייב:  אני רוצה לסיים את ההקראה של כלל הסעיפים, ועד סוף הוועדה אני גם אחשוב וגם אנחנו נחשוב יחד

יוסף טייב:  אם אנחנו נחליט שאכן אנחנו מתקדמים עם זה, אז זה בכל מקרה יצטרך לחזור לוועדת שרים לחקיקה

יוסף טייב:  אין לנו לאן למהר

יוסף טייב:       כן, בבקשה, בוא נמשיך

צבי יהודה: סיימנו את סעיף א(2)

צבי יהודה:  א(3), גם בית הנשיא פה עם הסכמות איתם עם קצת תיקונים בנוסח

צבי יהודה:       		בבית הנשיא כפי שיחליט נשיא המדינה במועד האמור בסעיף 3 או במועד סמוך 			לו

צבי יהודה: קצת שינינו את הנוסח

יוסף טייב: בית הנשיא, בבקשה

שירה כהן: שלום, אני שירה כהן מבית הנשיא, הייעוץ המשפטי

שירה כהן:  נמצא איתי כאן אורן אברהם, ראש אגף אירועים וטקסים

שירה כהן:  אנחנו ביקשנו את השינוי הזה כדי להשאיר שיקול דעת לנשיא המדינה לגבי דרכי הציון של היום

שירה כהן:  את העמדה הזאת הצגתי גם שבוע שעבר בנוגע ליום האחדות

שירה כהן:  בהקשר הזה יש איזשהו קושי לחייב את נשיא המדינה לקיים יום בחוק

שירה כהן:  ביקשנו להשאיר את זה "כפי שיחליט נשיא המדינה"

שירה כהן:       בהקשר הזה, גם בסעיף 4(ב), עוד מעט צח יקריא את זה, אנחנו רוצים שגם הסעיף הזה יישר קו עם העמדה הזאת שלנו

שירה כהן:  חשוב לנו להגיד לפרוטוקול שעל אף האמור בדברי ההסבר, שבדברי ההסבר כן כתוב "באירוע בבית הנשיא", אין לנשיא המדינה חובה לקיים אירוע בבית הנשיא

יהודה גליק: את יכולה לקרוא את הניסוח הסופי של סעיף 3 שאתם רוצים?     

שירה כהן: כן

יהודה גליק: אנחנו, אגב, חושבים שזה נכון שנשיא המדינה יקבע ולא שיקבעו לו

יהודה גליק:  אנחנו תומכים

שירה כהן: אנחנו מסכימים עם זה גם

יהודה גליק: אוקיי, אז תקראי רק את הנוסח

שירה כהן: "בבית הנשיא כפי שיחליט נשיא המדינה במועד האמור בסעיף 3 או במועד סמוך לו"

יהודה גליק: מה "בבית הנשיא"? בבית הנשיא יציינו

שירה כהן: זה מתחבר לסעיף 4(א) – "יום משפחות היתומים יצוין בין היתר", אז יש בכנסת - - - ובית הנשיא כפי שיחליט נשיא המדינה במועד האמור בסעיף 3 או במועד סמוך לו"

יהודה גליק: עלינו מקובל

צבי יהודה: בסדר גמור

צבי יהודה:      סעיף 4(ב), גם פה היה איזשהו דין ודברים בין בית הנשיא למשרד התרבות והספורט ומשרד המשפטים

צבי יהודה:  אני אקריא את הנוסח אחרי ההסכמות שלהם

צבי יהודה:       		(ב) השר רשאי להורות על דרכים נוספות בתחום פעילות משרדו לציון יום 				משפחות היתומים, מעבר לאמור בסעיף קטן (א), להטמעת ערכה וחשיבותה של 			אחריות הקהילה למשפחות היתומים, בכפוף לתקציב ייעודי שיוקצה לכך מאוצר 			המדינה

שירה כהן: מקובל עלינו

יהודה גליק: מקובל

יוסף טייב: משרד האוצר?     

צבי יהודה: משרד האוצר לא פה ואנחנו רק רוצים להעיר מבחינת הייעוץ המשפטי לוועדה, שהסיפה של המשפט "בכפוף לתקציב ייעודי שיוקצה לכך מאוצר המדינה" - - -      

יוסף טייב: זה מחייב את אוצר המדינה לייעד לזה תקציב או לא?     

צבי יהודה: קודם כל חידשנו חידוש בחקיקה הישראלית

צבי יהודה:  אין מניעה לעשות את זה

צבי יהודה:  התייעצנו גם עם הייעוץ המשפטי לוועדת הכספים

צבי יהודה:  זה לא סעיף מוצלח מבחינת הניסוח

צבי יהודה:  שוב, אין מניעה לחוקק אותו, אין מניעה לעשות אותו

צבי יהודה:  אנחנו פשוט חושבים שהוא בעייתי

צבי יהודה:  אין אף חוק שקובע ברמה התקציבית הזו מה משרד יכול או לא יכול או צריך לעשות

צבי יהודה:  אנחנו גם בתקציב המדינה לא מפרטים בצורה הזו

צבי יהודה:  לא מקובל, לא נהוג אבל אפשרי

צבי יהודה:  אנחנו פשוט לא חושבים שזה - - -      

יוסף טייב: אתה מדבר על הסיפה

צבי יהודה: אני מתייחס רק לסיפה

צבי יהודה:  שוב, אם זה ההסכמות שהממשלה הגיעה אליהן ותנאי לתמיכתם בחוק, אנחנו לא אומרים שיש מניעה או מניעה משפטית לחוקק את זה, פשוט שזה לא מוצלח

יוסף טייב: מה ההתעקשות?      

מירב כהן: אני אומרת כן אבל שיישמע גם בפרוטוקול

מירב כהן:  ההכפפה לתקציב ייעודי הייתה מלכתחילה תנאי להסכמה של המשרד שלנו

מירב כהן:  אני מזכירה את שאמרתי גם בדיונים קודמים וגם בפגישות שלנו עם המציעים ומי שעומד ברוח החוק

מירב כהן:  זה לא טריוויאלי מבחינת משרד התרבות והספורט לקחת אליו חוק שהוא לא באמת עומד בליבת תחומי העשייה שלנו ותחומי הביצוע של המשרד

מירב כהן:  אני חושבת שהדברים אך מתחדדים בצורך בהכפפה לתקציב ייעודי לאור הקיצוצים בתקציב שחווינו לאחרונה

יוסף טייב: אבל למה ההתעקשות של הסיפה? ברישה אנחנו כותבים "השר רשאי", אז אם הוא יראה שאין תקציב, אז הוא לא יעשה

מירב כהן: לא, כי אנחנו מכירים את זה

מירב כהן:  אנחנו מכירים איך זה עובד בחקיקה

מירב כהן:  בסופו של דבר למשרד שלנו לא יהיה את התקציבים להקצות לזה, אלא אם כן יהיה לזה תקציב ייעודי, ומבחינתנו זה תנאי שזה יישאר כתוב

הדס דיסין גליק: רק לפרוטוקול, לנו אין שום התנגדות

יוסף טייב: לי גם אין התנגדות

יוסף טייב:  השאלה באמת ברמה - - -      

יהודה גליק: ברשותכם, אמנם זה החלטת ממשלה ולא חוק, אבל בהחלטת הממשלה בנושא פצועי מערכות ישראל יש סעיף – "שר הפנים יפנה אל שרת התרבות והספורט, תקדם קידום תחרויות

יהודה גליק:  אגב, לא כתוב שם התקציב

יהודה גליק:  "שר הפנים יפנה לרשויות ויציע להן לקיים אירועים ופעילויות ביום ההוקרה"

יהודה גליק:  זאת אומרת, יש פה פנייה של שר הפנים

יהודה גליק:       אנחנו הבטחנו לכבד את עמדת משרד התרבות

יהודה גליק:  אם חשוב להם שיופיע "בכפוף לתקציב ייעודי", אני חושב שזה גם טוב כי זה יעודד אותנו להילחם על זה שיהיה תקציב ייעודי, אז אנחנו בעד

יהודה גליק:  את המריבה שלך עם צח, תריבו

יוסף טייב: לא, לא, אין מריבה

יוסף טייב:  צח הוא מקצוען וכשהניסוח לא מושלם אז הוא חי עם זה לא טוב

מירב כהן: אין מריבה ואני חושבת שגם הודגש שאין מניעה משפטית

יהודה גליק: מצוין

מירב כהן: דברים נאמרו לפרוטוקול

יוסף טייב: כן, תמשיך, צח

צבי יהודה: ביצוע		5

צבי יהודה:  השר ממונה על ביצוע חוק זה

צבי יהודה: זה היה הצעת חוק

צבי יהודה:      אני רוצה רגע לחזור לסעיף 1, אולי בכל זאת להציע הצעה נוספת לגבי הניסוח, מה שהיה פה עיקר הדיון מקודם בסעיף המטרה – מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי לחיזוק מעמדן ולהעצמתן של משפחות היתומים בישראל, האלמנים, האלמנות והילדים

צבי יהודה:  האם זה מקובל עליכם?     

יוסף טייב: זה מה שהוצע

צבי יהודה: הם רצו האלמנים, האלמנות עם ילדים - - -      

יהודה גליק: זה מקובל

שרה גולד: משפחות יתומים מוגדר כמשפחות שיש בהן קטין בן 18, ואם אנחנו כותבים במטרה משפחות עם ילדים, שבחקיקה אחרת ילדים זה עד גיל 14, אז זה מייצר סתירה מסוימת

שרה גולד:  יכול להיות שזה ממעט את הילדים בין 14 ל-18

צבי יהודה: שוב, משפחות היתומים, האלמנים, האלמנות, ילדים

צבי יהודה:  זה פירוט

צבי יהודה:  משפחות היתומים מוגדר פה

יהודה גליק: אנחנו מאמינים במשפחה

יהודה גליק:  אוהבים משפחות

הדס דיסין גליק: יש פה משפחה וזה חשוב

לימור סון הר-מלך: גם ככה המשפחה הזאת התערערה, אז לפחות לייצר לה את העוגנים היחידים האפשריים שאפשר עוד לשמר שם

צבי יהודה: סעיף המטרה יכול להכיל את זה

צבי יהודה:  הוא דקלרטיבי, הוא לא אופרטיבי

יוסף טייב: בסדר, נשאיר את זה "עם"

יוסף טייב:       מישהו רוצה התייחסות נוספת, בית הנשיא, משרד המשפטים, משרד התרבות?     

יוסף טייב: תיראו, אני באמת בהתלבטות על הסיפור הזה של הארגון היציג

יוסף טייב:  אני מציע שלא נצביע עכשיו

יוסף טייב:  אני רוצה לשבת גם עם משרד המשפטים וגם עם צח ועם משרד התרבות ואתכם כמובן, ולהחליט

יוסף טייב:  במידה ונחליט שלא להכניס, אז נתכנס שוב לחמש דקות להצהרות והצבעה

יוסף טייב:  במידה ונחליט שכן אנחנו מכניסים, אז בסדר, נפתח דיון קצר סביב הסעיף הזה ונתכנס להצבעות, בסדר?     

יהודה גליק: על כל שאר הסעיפים כרגע הסמכתם

יוסף טייב: כרגע הצעת החוק מוכנה ומוכנה להצבעה

יוסף טייב:  אם אנחנו מחליטים שאנחנו מכניסים את הסיפור הזה של ארגון יציג, שאני מבין שיש השלכות משפטיות גם מצד משרד המשפטים, גם מצד צח, ואני רוצה ללבן אותן ואין לנו בדקה שנשארה לנו זמן ללבן אותן, אז אני מציע שננסה ללבן אותן מאחורי הקלעים וכמובן במידה ונחליט שכן, נתכנס שוב פה לדיון קצר סביב הסעיף הנוסף ונתכנס להצבעות, בסדר?     משרד המשפטים, פעם אחרונה ביקשתי לדעת איזה חוקים של יום ההוקרה מופיעים בחקיקה ואיזה בהחלטת ממשלה

יוסף טייב:  הייתם אמורים לחזור אליי עם תשובות

שרה גולד: זה לא עבר אליי

שרה גולד:  היה לנו חילופי גברי בריכוז של התחום

שרה גולד:  אנחנו נבדוק את זה

יוסף טייב: תודה רבה לכולם