ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 26, 2024-02-12 00:00

איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא חידושים מדעיים וגישות חדשניות בטיפול במחלת הסרטן

איימן עודה:  נשמע בתחילה את משפחות החטופים, תודה

שמעון פרס: תודה רבה שאתם מאפשרים לנו לדבר

שמעון פרס:  שמי שמעון אור, דוד של אבינתן, אני מגיע בשליחות של ירון, אחי התאום שלא מגיע מכיוון שקשה לו, הוא חולה פיזית ולא מצליח לעמוד בכל המשא הזה

שמעון פרס:  אבינתן נחטף יחד עם נועה ארגמני ב-7 באוקטובר, אותה תמונה על האופנוע עם גבר גבוה מובל לידה

שמעון פרס:  מאז לא שמענו ממנו

שמעון פרס:  ממשפחות החטופים שנמצאות פה יש בכל מיני סגנונות ודעות, מה שאני הולך להגיד עכשיו זה להביא את כל החטופים כולם ביחד

שמעון פרס:  גם אם אנחנו מדברים בשפות אחרות ובהבנות אחרות, יש לנו את אותה מטרה והיא להביא את כולם ביחד הביתה

שמעון פרס:       אני מבקש מכם, חברי הכנסת וחברי הוועדה, שכשהולכים להביא את החטופים נשמור על כמה כללים: הכלל הראשון שהייתי מבקש שנשמור הוא הכלל של להביא את כולם כחטיבה אחת, לא לחלק בין החטופים, לא לגרום למצב שנביא קבוצה קטנה ואז נאלץ לקבל הסכמים שלא נוכל לקבל ומה שיקרה הוא הקבוצה שתישאר, תישאר מאחור לעולמי עד

שמעון פרס:  אנחנו מבקשים מכם ומכל מיש שעוסק בנושא, שהמשא ומתן, וההסכמים אם יהיו, יהיו על כולם ביחד, לא משאירים אף אחד מאחור

שמעון פרס:       אני קורא לזה ערבות הדדית

שמעון פרס:  אם אני מדבר על ערבות הדדית, אני מבקש שנשמור על עוד כלל, כשאנחנו רוצים להביא את כל החטופים, להביא את אבינתן, להביא את נועה ואת כל שאר החטופים, שנזכור גם את כל אלה שנפלו, את כל חללי צה"ל שנפלו כדי שיהיה לנו ביטחון

שמעון פרס:  שמענו כבר הבוקר שחיילי צה"ל סיכנו את עצמם כדי להביא שני חטופים ושני חיילי צה"ל אחרים נהרגו

שמעון פרס:  זו הערבות הדדית בינינו, שהבאת החטופים תהיה בצורה כזו שנוכל לשמור על שאר חיילי צה"ל וגם על שאר אזרחי מדינת ישראל

שמעון פרס:      הגעתי מוועדה אחרת, ועדה ששומרת על נושא של מגדר ונשים ושמענו שם עדויות מזעזעות על כל מה שנעשה ב-7 באוקטובר, כולל אלימות מינית ועוד דברים שנעשו על מנת למנוע את הרגשת הביטחון שלנו כעם

שמעון פרס:  אני מבקש מכם חברי הכנסת, שכל מה שתעשו ותלחצו זה להביא את כולם ביחד ודבר שני, בהסכם כזה שמדינת ישראל תהיה חזקה ותמנע את החטיפות הבאות, גם של אזרחים וגם של חיילי צה"ל, כלומר לעשות את זה בעוצמה

שמעון פרס:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך

יובל: שלום לכולם, שמי יובל, חתנו של קית' סיגל

יובל:  קית' בן ה-64 נחטף עם אשתו אביבה מביתם בכפר עזה

יובל:  אני מתחבר לדברים שנאמרו לפני, כולנו כאן כבר זה השבוע ה-18, מסתובבים בוועדות הכנסת בקריאה חדה וברורה לא לשכוח את אהובנו ויקירתנו ולהשיב אותם כמה שיותר מהר בריאים ושלמים הביתה

יובל:       הבוקר חולצו שני חטופים, זה מדהים ומרגש ואין לי מילים לתאר את התחושות

יובל:  אבל חשוב לי להזכיר שמדובר בחטופים ששהו מעל הקרקע לאחר חודשים ארוכים של איסוף מודיעיני אודותיהם, כך התאפשר המבצע הנועז הזה ויש עוד 134 חטופים שעדין שם

יובל:  קטונתי בשיקולי צבא אבל כל בר דעת מבין שלא ניתן ליישם עוד 134 מבצעי חילוץ הרואיים שכאלה בטווח הזמן הקרוב, לכן אני שב ומדגיש את הדחיפות שבהשבת החטופים

יובל:      מתכנסת פה ועדה לדון בנושא מאוד חשוב, הדיון עוד לא התחיל כך שלא הספקתי לשמוע, אבל בחיים שהיו לפני ה-7 באוקטובר אני סטודנט לרפואה, שואף לעסוק בהצלת חיי אדם והחטופים שלנו זה בדיוק הנושא הזה, מדובר בחיי אדם שאם נמתין ונחכה להזדמנות נכונה אנחנו עלולים לאבד אותם

יובל:  כבר איבדנו 31 חטופים, חלקם היו בין החיים, יש דיבורים שאתם בטח יודעים כמוני על 20 נוספים שאינם בין החיים

יובל:  אנחנו בבעתה נוראית וחשוב לפעול בדחיפות להשבתם

יובל:  לאחר מכן כמובן להמשיך עד הניצחון, כולנו רוצים ביטחון במדינה, כולנו רוצים לנצח

יובל:  אבל כל השלט שהבאתי אתי, אם נפקיר את החטופים ניתן את הניצחון לחמאס

יובל:  הניצחון הוא השבת החטופים וככל שניתן בחיים

יובל:  תודה על ההקשבה

איימן עודה: תודה רבה לך

נופר בוכשטב: שמי נופר בוכשטב, אחותו של יגב בוכשטב, אני נכנסת לוועדת מדע וטכנולוגיה ורוצה לספר שלפני ה-7 באוקטובר אני סטודנטית לדוקטורט בתל אביב, חוקרת וירוסים וזה קצת מזכיר לי את העולם שלפני, אז אני משתדלת להגיע לכאן ולהישאר להקשיב כדי לחוות את המדע

נופר בוכשטב:        יגב אחי נחטף יחד עם אשתו רימון מקיבוץ נירים

נופר בוכשטב:  הם היו שם ביחד, היא חזרה ביום ה-53 והוא עדיין שם

נופר בוכשטב:  לאורך כל התקופה אמרנו לעצמנו שהלוואי שלפחות הם שם ביחד, שומרים אחד על השנייה, מחזקים אחד את השנייה וכשרימון חזרה היא באמת אמרה שהם לא נפרדו לרגע, הם היו שם ביחד וחיזקו אחד את השנייה

נופר בוכשטב:  עכשיו היא דואגת ואנחנו דואגים, היא יודעת מה הוא עובר ומה הוא חווה, היא יודעת כמה קשה ונורא שם והיא לא יכולה לעזור

נופר בוכשטב:  זה אוכל אותה שהיא לא שם בשבילו, שאין לה דרך לעזור והיא לא יודעת מתי זה ייגמר

נופר בוכשטב:       אחד הדברים שלי הכי קשים כאחות של יגב זה לראות את המשפחה, את ההורים, את הסבתות

נופר בוכשטב:  סבתא שלי קמה כל בוקר וקוראת לטלוויזיה, קוראת ליגב בוא תחזור כבר הביתה, אנחנו מחכים לך

נופר בוכשטב:  לראות את סבתא זועקת לטלוויזיה זה משהו שמאוד קשה לעמוד בו

נופר בוכשטב:       היום התעוררנו לבוקר קצת יותר אופטימי ולחדשות ששני חטופים שוחררו, לואיס ופרננדו

נופר בוכשטב:  הייתה נקודת אור בתקופה מאוד קשה

נופר בוכשטב:  שתי משפחות שהתאחדו וראיתי עכשיו תמונה שלהם מחויכים, יחד עם הנשים וזה נותן לנו תקווה

נופר בוכשטב:  אבל כמו שנאמר פה, יש עוד 134 חטופים והלוואי ורק לחץ היה עוזר והלוואי והיה אפשר להחזיר את כולם במבצעים צבאיים, זה באמת היה מבצע הרואי ומדהים של השב"כ, ימ"מ וצבא, אבל גם צריכים להיות ריאליים, מבצע צבאי לא יכול להחזיר את כל ה-134 חטופים בחיים, זה לא יכול לקרות והלוואי וזה היה המצב

נופר בוכשטב:          צריך לזכור שצריך לפעול למתווה, יש שם עדיין ילדים ותינוק ואי אפשר לחכות, אין לנו את הזמן, אין להם את הזמן הזה

נופר בוכשטב:  תינוקות וסבים שצריך לפעול ולעשות כל מה שאפשר כדי להחזיר אותם

נופר בוכשטב:  אני קוראת פה לכולם בחדר, אתם אנשי מדע, אנשים שבאו לעשות טוב בעולם, ככה לפחות אני מאמינה בתור חוקרת ואני מאמינה שגם אתם תמשיכו לדבר, לספר את הסיפורים ולהילחם יחד אתנו למען ההשבה שלהם

נופר בוכשטב:  אני חושבת שלא נוכל לחיות כעם אם לא נחזיר אותם הביתה, לא נוכל להשתקם

נופר בוכשטב:  זו האחריות והשליחות של כולנו פה במדינה

נופר בוכשטב:  להחזיר אותם הביתה ולעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי שזה יקרה

נופר בוכשטב:  תודה

ורד אנסבכר: שלום, שמי ורד אנסבכר, אחות של רב סרן יהודה כהן, מ"פ בסיירת גבעתי

ורד אנסבכר:  יהודה הוקפץ בשמחת תורה ונלחם בקיבוץ נחל עוז, היה בין המשחררים של הקיבוץ בקרבות הקשים שהיו שם

ורד אנסבכר:  לאחר מכן התכונן לכניסה הקרקעית לרצועה ושבוע לאחר הכניסה, בקרב קשה, יהודה נפל, הוא ושניים מחייליו

ורד אנסבכר:  גם במוות שלהם הם הצילו את הפלוגה כולה, הגיעו לאיתור חשוד ויצאו שם כמויות רבות של מחבלים עם הרבה אמצעי לחימה ויהודה, בעודו פצוע אנוש הספיק לדווח למג"ד, כל הכוחות הוזעקו ולצערנו יהודה ושניים מחייליו נהרגו אבל במותם הצילו פלוגה שלמה

ורד אנסבכר:       לפני המקום של יהודה המ"פ מהסיירת עם כל הקונוטציות, בסוף יהודה היה אחי הקטן

ורד אנסבכר:  הוא היה איש של חיים, מאוד כישרוני, הצליח בכל מה שהוא עשה

ורד אנסבכר:  אדם מבריק, כדורסלן, מנהיג, עשה כל דבר ברצינות

ורד אנסבכר:  אני רוצה להגיד שבקלות הייתי יכולה לדמיין את יהודה, במקום להיות בצבא, לומד משפטים, או לומד פכ"מ שמאוד עניין אותו, אבל יהודה בחר להתמסר למען הדבר הגדול הזה שנקרא מדינת ישראל

ורד אנסבכר:  יהודה היה בקבע מעל 6 שנים, הוא הקדיש את החיים שלו בשביל העם, בשביל המדינה, בשביל הארץ, מתוך הבנה שזו המשימה שלו עכשיו והוא מוכן לשים את הצרכים הפרטיים שלו ולהתרכז בצרכים הכלליים שלו, כי זו כרגע המשימה

ורד אנסבכר:  גם כשיהודה נכנס לעזה הוא ידע טוב מאוד לקראת מה הוא נכנס

ורד אנסבכר:       כל הזמן קיבלנו דרישות שלום מיהודה ושמענו סיפור לפני שבועיים ממילואימניק שהיה אתם והוא סיפר שלפני הכניסה לקרב יהודה אסף את החיילים שלו ואמר להם שהרבה פעמים במלחמות המפקדים צריכים להיות ראשונים וטוב שכך, כי המפקדים צריכים להוות דוגמה אישית ובגלל זה הרבה פעמים מפקדים נהרגים ואני רוצה לתדרך אותכם מה לעשות במידה וקורה לי משהו

ורד אנסבכר:       יהודה ידע עבור מה הוא נלחם, הוא לא חשב שנכנס למשחק, הוא הבין מי האויבים שלנו ומול מי אנחנו עומדים

ורד אנסבכר:  למרות זאת הוא בחר להיכנס כי הוא ידע שיש פה מטרות

ורד אנסבכר:  הוא ראה את הזוועות בעיניים ב-7 לאוקטובר והבין שהוא צריך להחזיר את הכבוד הלאומי שלנו

ורד אנסבכר:  ככה הוא כתב לנו בהודעה: אני הולך להחזיר את הכבוד הלאומי שלנו

ורד אנסבכר:  הוא ידע שהוא רוצה ללכת ולמוטט את שלטון חמאס לחלוטין והוא ידע שהוא רצה להחזיר את החטופים עד האחרון שבהם

ורד אנסבכר:  בשביל זה הם נכנסו, בשביל למוטט ובשביל לפגוע ובשביל לגבות מחיר גבוה מהאויבים שלנו שמנסים להתנכל לנו ללא הפסקה

ורד אנסבכר:       פורום הגבורה הוא פורום של משפחות שכולות, פורום א-פוליטי שמאגד בתוכו משפחות מכל הציבוריות הישראלית ששמה לה במטרה שבמוות של הקרובים לנו הם ציוו לנו את הניצחון, הם ציוו שנמשיך עד הסוף, שניתן כוח לצה"ל, שניתן כוח למקבלי ההחלטות להמשיך, לא להפסיק עד שנוכל להגיד שסיימנו את המלאכה

ורד אנסבכר:       אני אסיים ואומר שלצערי הרב יהודה לא יגשים את החלומות הפרטיים שלו והיו לו הרבה חלומות פרטיים שהוא לא יגשים

ורד אנסבכר:  אבל יהודה היה שותף בחלומות כלל ישראליים גדולים ואני רוצה לבקש מנבחרי הציבור להיות שותפים בחלומות גדולים, לחלום בגדול ולהיות מלאי חזון

ורד אנסבכר:  להיות אנשים חולמים ולא אנשים שחושבים רק על מה יכול להיות עכשיו אלא לחשוב בגדול מה אנחנו רוצים שיהיה מהמדינה שלנו, מה אנחנו רוצים מהעם, איך אנחנו נראים, לחשוב קדימה ולהיות אנשים שרואים בגדול וחושבים בגדול

ורד אנסבכר:  אמנם נחמה פרטית לא תהיה לנו, אבל נחמה לאומית אני רוצה לקוות שתהיה לנו וזה בידיים שלכם, תודה

איימן עודה: תודה

איימן עודה:  אחרון הדוברים בבקשה

אליה: שמי אליה ואני גיסו של איתן מור החטוף בעזה

אליה:  איתן היה מאבטח במסיבה בנובה וברגעים האחרונים לפני שנחטף הוא עזר להביא אנשים למקומות בטוחים

אליה:  הוא ניסה להציל שתי גופות של בחורות, אליקים והוא החזירו גופה אחת, החביאו אותה ומצאו אותה אחר כך, לאחר מכן חזרו להביא את הגופה השנייה ואז הם נחטפו

אליה:  אנחנו מאוד מתגעגעים לאיתן ומאוד מטולטלים

אליה:      ביום חמישי האחרון אח של איתן ואני נסענו לכרם שלום ורק בדרך לשם מרגישים את הלב כבד, איתן כל כך קרוב ואנחנו לא יכולים לראות אותו וכל כך מחכים לו

אליה:  בעזרת השם הוא יחזור, במיוחד אחרי הבשורה המשמחת ששמענו הבוקר על המבצע המיוחד עם השגחה נפלאה, תודה רבה לצה"ל, לימ"מ, לממשלה וכל מקבלי ההחלטות על ההחלטות החשובות האלה שצריך להמשיך אתם

אליה:  צריך להמשיך בכל הכוח ולעשות מאמצים גם מדיניים וגם צבאיים ולחזק כמה שיותר

אליה:  זה מחזק אותנו ונותן לנו אוויר לנשום כשאנחנו מבינים שלא רק עושים אלא גם מצליחים

אליה:  מנסים בכל הכוח, גם בצורה מדינית וגם בצורה צבאית, עד הסוף

אליה:  היו שמועות שלא עושים מבצעים צבאיים ובסוף אנחנו רואים שצה"ל עם יד הדופק ומנסה להחזיר את כולם

אליה:  זה נותן לנו אורך רוח וכו'

אליה:       זה כמובן בזכות הלחץ ואולי במבצע צבאי לא נוכל להחזיר באמת את שאר החטופים, אבל המבצעים הצבאיים הם אלה שימשיכו ללחוץ על החמאס ולהביא אותם לנקודת מפתח שנגיע לעסקה טובה יותר ושלא נאבד דרכה את כל החיים של כל מי שחי פה בארץ

אליה:  אני מחכה לרגע שנשב ונשתה קפה עם איתן בבית, נצא לסיבוב עם הכלבה שלו נזי שכל כך דאג לה ובעזרת השם בקרוב זה יקרה

אליה:  בזכות הלחץ ובזכות האמונה, תודה

איימן עודה: תודה רבה לך ותודה רבה לכם

איימן עודה:  חשוב לי להגיד שמן הסתם יש בינינו חילוקי דעות פוליטיים וזו הכנסת, מקום שיש בו חילוקי דעות ואתם יודעים איפה אני נמצא, אני נמצא בפינה של השמאל בכנסת

איימן עודה:  אבל בעניינים האנושיים אנחנו לא צריכים להיות חלוקים

איימן עודה:  אנחנו צריכים להסכים להוציא את כל האזרחים ממעגלי הרצח וההרג, שכל האנשים ישובו לביתם, אלה דברים הכי אנושיים וכולנו צריכים להיות תמימי דעים לגבי זה

איימן עודה:       בחלק מהדברים הייתה פוליטיזציה

איימן עודה:  אני שומר לעצמי את הזכות להגיד שאני לא מסכים לחלק מהם

איימן עודה:  אני מכבד אבל לא מסכים כי אני חושב שהכבוד הלאומי האמיתי העמוק והאסטרטגי זה לכבד את העובדה הבסיסית שבאדמה הזו יש שני עמים

איימן עודה:  צריך לכבד את הזכות הלאומית של שני העמים

איימן עודה:  להגיע לשלום ולהסדרי ביטחון שיטיבו עם כולנו

איימן עודה:  תודה רבה לכם מעומק הלב

איימן עודה:  מותר לכם לא להסכים אתי, אבל יש את הדברים האנושיים שכולנו מסכימים עליהם

איימן עודה:      בוועדת המדע והטכנולוגיה יזמנו דיון בנושא חידושים מדעיים וגישות חדשניות בטיפול במחלת הסרטן לכבוד יום הסרטן הבין לאומי שצוין בשבוע שעבר

איימן עודה:  על פי המידע שנכתב באתר האגודה למלחמה בסרטן ולפי נתוני הסוכנות הבין לאומית לחקר הסרטן בארגון הבריאות הלאומי, בשנת 2040 יאובחנו בעולם כמעט 30 מיליון אדם עם מחלת הסרטן

איימן עודה:  בשנת 2020 מספר חולי הסרטן בעולם עומד על כמעט 20 מיליון, כלומר מדובר בגידול של כ-50% תוך 20 שנה בלבד

איימן עודה:  על פי הערכות הסוכנות, אחד מכל חמישה גברים ואחת מכל שש נשים ברחבי העולם יחלו בסרטן במהלך חייהם

איימן עודה:  תסתכלו על היושבים בחדר, אחד משמונה או אחת מששה יחלו בסרטן

קריאה: יש כבר כאלה שחלו

איימן עודה: זה לא יאומן כמה בני אדם מתרגלים לדברים

איימן עודה:  יש דברים שאם היינו אומרים אותם בעידן אחר היו נתפסים כלא נורמאליים

איימן עודה:  אני חושב שלדברים הללו, לעובדה הזאת, האנושות לא צריכה להתרגל

איימן עודה:  אחד מתוך שמונה גברים ואחת מתוך 11 נשים בעולם ימותו כתוצאה מהמחלה

איימן עודה:       שיעור המאובחנים בישראל במחלת הסרטן גבוה מהממוצע במדינות העולם

איימן עודה:  בשנת 2023 אובחנו בישראל כ-31,000 נשים וגברים עם מחלת הסרטן

איימן עודה:  לצד הנתונים הלא מעודדים הללו, החידושים המחקריים והגישות השונות בתחום מביאות עמן בשורה חיובית לחולי הסרטן

איימן עודה:  היום נשמע על החידושים והגישות החדשניות בתחום חקר הסרטן

איימן עודה:  נפתח עם פרופ' משה מיטלמן, יושב-ראש האגודה למלחמה בסרטן ואחריו פרופ' גל מרקל ממשרד הבריאות, בבקשה

פרופ' משה מיטלמן: תודה לך אדוני היושב-ראש, שמי משה מיטלמן, אני יושב-ראש האגודה למלחמה בסרטן וגם רופא שמטפל בחולים האלה

פרופ' משה מיטלמן:  אני רוצה לברך אותך ולהודות על עצם קיום הדיון

פרופ' משה מיטלמן:  מאוד קשה להחליף נושא אחרי הנושא הקודם, אבל אולי דווקא המחשבה שאנחנו באים לדבר כאן על הצלת חיים, הארכת חיים ועל בריאות ועל חיים בכלל, אולי זו נחמה וגשר לנושא עליו אנחנו הולכים לדבר

פרופ' משה מיטלמן:       חלק מהדברים שאמרת נכונים מאוד, אני רוצה לברך את העמיתים שלי, אני מבין שיש פה נציגים של עמותות אחרות, חולות, חולים ונציגים של משרד הבריאות

פרופ' משה מיטלמן:  אני רוצה להתחיל בנתונים ולמרות שאתה אדוני היושב-ראש, סקרת כמה נתונים - - -     

איימן עודה: יש משהו ממה שסקרתי, שאני אישית לא בטוח בו, מה זה אומר שיהיו כ-30 מיליון בשנת 2040? אם זה אחד מ-6 זה צריך להיות יותר

פרופ' משה מיטלמן: אם יורשה לי, אחדד כמה מספרים ובוודאי אם נדע לענות על השאלות, כי ככל שאנחנו מתבגרים אני מבין שאני יכול לענות על פחות שאלות, ננסה לענות

פרופ' משה מיטלמן:  כמה נתונים מהעולם הרחב, הנתונים האלה הם נתונים משולבים של ארגון הבריאות העולמי, של ארגון חקר הסרטן מטעם ארגון הבריאות העולמי, האיגודים המקצועיים האמריקאים, האירופים וכמובן גם נתוני משרד הבריאות שלנו ונתונים שלנו מהאגודה למלחמה בסרטן

פרופ' משה מיטלמן:  יש תערובת וחיבור בניסיון להגיע למידע פשוט, ברור ונהיר לכולם

פרופ' משה מיטלמן:       בשנת 2020 היו בעולם 18 מיליון חולים חדשים בסרטן ורק בשבוע שעבר, לקראת יום הסרטן הבין לאומי פורסמו הנתונים של 2023-2022 ואנחנו כבר מדברים על 20 מיליון

פרופ' משה מיטלמן:  יש גם תחזית וההערכה היא שאנחנו מדברים בשנת 2050 על כ-35 מיליון חולים חדשים בעולם וזו עלייה של כ-80%-77%

פרופ' משה מיטלמן:  גם אצלנו תהיה עלייה ונסביר מדוע תהיה עלייה

פרופ' משה מיטלמן:  התמותה גם עולה, יש ויכוח אם היא עולה או יורדת

פרופ' משה מיטלמן:  בארצות עם הכנסה גבוהה התמותה יורדת, כולל אצלנו, אבל שיעור האבחון עולה כי אנחנו מגלים יותר חולים

פרופ' משה מיטלמן:     הסרטנים המובילים הם סרטן השד-2

פרופ' משה מיטלמן: 3 מיליון, ריאה-2

פרופ' משה מיטלמן: 2 מיליון, כלומר כ-2 מיליון חולים חדשים בשנה

פרופ' משה מיטלמן:  לפי נתונים של ארגון הבריאות העולמי דווקא סרטן הריאה יותר שכיח במעט, אבל זה לא משנה

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו מדברים על הסרטנים השכיחים ועל סרטנים בכלל

פרופ' משה מיטלמן:       בשורה התחתונה כתוב, לפי הערכת הגופים, 27% לפחות, אחד מכל ארבעה קשור באלכוהול, עישון, בהשמנה, וירוסים, זיהום אוויר, כלומר נתונים שאנחנו נחשפים להם ויש מה לעשות וזו החשיבות של ישיבה מהסוג הזה, כי אפשר למנוע לפחות חלק משמעותי מהם

פרופ' משה מיטלמן:       אצלנו בישראל, לצערנו אנחנו עדיין במקום די גבוה בעולם, או יותר נכון נמוך בעולם מבחינת השכיחות, 45 מתוך 50, בין היתר כי אנחנו מבצעים בדיקות וגם מגלים יותר, גם באוכלוסייה מתבגרת

פרופ' משה מיטלמן:  מאובחנים כ-31,000-30,000 חולים חדשים כל שנה, המספרים די דומים לעולם המערבי

פרופ' משה מיטלמן:  לא שונים בהרבה, שד, מעי, ערמונית, ריאה

פרופ' משה מיטלמן:  כל שנה נפטרים כ-11,000

פרופ' משה מיטלמן:  החדשות הטובות הן שהתמותה בירידה מתמדת, סדר גודל של כ-6

פרופ' משה מיטלמן: 5% לשנה פחות תמותה

פרופ' משה מיטלמן:  יש מה לעשות, שלא נתבלבל ונקפוץ משמחה, יש עוד מה לעשות, אבל מדברים על ירידה מתמדת

איימן עודה: הירידה זה 6% כל שנה, אבל כמה אנשים בסוף מתים מזה ובכמה אנשים מצליחים לטפל?     

פרופ' משה מיטלמן: נגיע לזה

פרופ' משה מיטלמן:  שימו לב שבשנת 2000, 80% נפטרו מהמחלה, אבל בשנת 2020 המספר ירד ל-67%

פרופ' משה מיטלמן:  לא שזה כלום, אבל אנחנו במגמה חיובית

פרופ' משה מיטלמן:  שיעור התמותה לפי סוגי הסרטן השונים: מסרטן השד-61%, ריאה-83%, לבלב-90%, אבל בסוגים אחרים אנחנו משתפרים כל הזמן, לטעמנו לא מספיק

פרופ' משה מיטלמן:       התקדמנו בישראל ובעולם בתחום הסרטן בזכות כמה גורמים: אחד, מחקר

פרופ' משה מיטלמן:  יש לנו בשני העשורים האחרונים כלים חדשים כמו תרביות תאים, גנטיקה, כלים דיגיטליים שנכנסו לשימוש המחשבים, האינטרנט, ה-AI וכו'

פרופ' משה מיטלמן:  דבר שני, שיתוף פעולה בין מרכזי ובין עולמי

פרופ' משה מיטלמן:  אני רוצה להדגיש את הנקודה הזאת כי מי שחושב שעם לבדו ישכון ונוכל להסתדר לבד, טועה ומטעה

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו חייבים את שיתוף הפעולה הבין לאומי ולא תמיד אנחנו מקבלים אותו וכשאנחנו מקבלים אותו הוא רק עוזר

פרופ' משה מיטלמן:       אנחנו מבינים טוב יותר את הביולוגיה, את הגורמים למחלות, את מהלך המחלות

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו מאתרים ומגלים יותר ויותר גורמי סיכון וכתוצאה מכך אנחנו מפתחים שיטות טובות יותר, יעילות יותר, מקשות פחות, מזיקות פחות, אבל יקרות יותר

פרופ' משה מיטלמן:  שיטות של אבחון, שיטות של מעקב, שיטות של טיפול - כאן כדוגמה, הייתי גאה לשים את תמונתו של פרופ' אהרון צ'חנובר, חתן פרס נובל 2004, אחת הדוגמאות לתרומה המכובדת והמרשימה של חוקרים ומדענים ישראלים בתחום הזה, לא רק, אבל בהחלט גם

פרופ' משה מיטלמן:      רשמנו כמה דוגמאות: גורמי סיכון כמו עישון, אלכוהול, השמנה, נגיפים, זיהום אוויר

פרופ' משה מיטלמן:  דברים שהם כל כך ברורים ומוכרים לנו היום, לא תמיד היו כל כך מוכרים, למשל נושא רחיצת הידיים לדוגמה, כדי למנוע זיהומים, רק בסוף המאה ה-19 זמלווייס היה זה שגילה את זה, לא היה ברור לכולם שצריך לרחוץ ידיים לפני שנוגעים בחולה או מנתחים אותו

פרופ' משה מיטלמן:  אז דברים שהיום הם כל כך ברורים ומוכרים לכולם לא היו כל כך ברורים

פרופ' משה מיטלמן:      מוטציות – אחרי המגיפה כולנו מומחים למוטציות, לא רק הגנטיקאים

פרופ' משה מיטלמן:  אז יש שינויים גנטיים, חלקם מולדים, כמו למשל ה-BRCA שגורם לנטייה לסרטן השד ולסרטנים אחרים, או מוטציות נרכשות כמו מוטציית HER בשד, כמו ABL BC  בלוקמיה והבאתי רק כמה דוגמאות על קצה המזלג כדי לסבר את האוזן

פרופ' משה מיטלמן:      פרוטאוזום כמטרה – אנחנו, העולם והחוקרים, מאתרים יותר ויותר נקודות שיכולות להיות מטרה לטיפול חכם, היוביקוויטין והפרוטאוזום שגילה פרופ' צ'חנובר יחד עם פרופ' הרשקו כבר לפני כ-30 שנה, זו מטרה לתרופה וזה הוליך לפיתוח של תרופה שנקראת וולקייד, תרופה שאני משתמש בה על בסיס יום יומי לחלק מהמחלות הממאירות בתחום מערכת הדם

פרופ' משה מיטלמן:      למדנו על החשיפה לקרינה, אנחנו מטפלים בלא מעט אנשים שנחשפו בצ'רנוביל ולפני כמה שבועות הייתה לי שיחה עם פרופסור מנגסקי ביפן והוא יכול לספר על מה שקרה שם

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו מכירים את החשיפה לאזבסט, לכימיקלים ואם רק נדע להתנהל נכון, נקטין משמעותית את המספרים

פרופ' משה מיטלמן:      איך מאבחנים היום? עדיין משתמשים בשיטות המסורתיות, אבל נוספו לנו כלים חדשים

פרופ' משה מיטלמן:  למשל בתחום ההדמיה, ממוגרפיה, יש באגודה ניידת שמסתובבת בכל הארץ, מיפוי,CT  PET, MRI, דוגמאות שכולם מכירים

פרופ' משה מיטלמן:  היום עושים ביופסיות, מחט תחת הדמיה, מה שפעם היינו צריכים לעשות בניתוח ולהמתין שבועיים להחלמה, היום עושים בבוקר וכעבור שעתיים המטופל או המטופלת הולכים לביתם והתשובה תגיע כעבור כמה ימים

פרופ' משה מיטלמן:         הגנטיקה עשתה מהפיכה, היום אנחנו מדויקים יותר, פחות פולשניים, יקרים יותר, הגילוי יותר מוקדם ואנחנו מאבחנים יותר ויותר חולים, זה חלק מהסיפור מדוע המספרים הולכים וגדלים

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו יכולים לדבר על מניעה מה שהיה לא רלוונטי בעבר, או לפחות על עיכוב המחלה, או טיפול בשלבים מוקדמים יותר, להרוג אותם כשהם קטנים

פרופ' משה מיטלמן:      הטיפול היום נעשה עדיין בכימותרפיה, הכימותרפיה לא מתה, היא קיימת, עדיין יעילה ונותנת לנו תרומה משמעותית

פרופ' משה מיטלמן:  אבל לצד הכימותרפיה יותר ויותר טיפולים ביולוגיים, אינטליגנטיים

פרופ' משה מיטלמן:  אם אלה נוגדנים, מולקולות קטנות שמכוונות למטרה, הזכרתי רק כדוגמה עוד פיתוח כחול לבן מישראל, טיפול ה-CAR T  של פרופ' זליג אשחר ממכון וייצמן, חתן פרס ישראל

פרופ' משה מיטלמן:  הטיפול שהוא פיתוח הוא פשוט מהפכה

פרופ' משה מיטלמן:  אני מטפל גם בחולי לימפומה ולראות חולי לימפומה שכבר היו אבודים ופתאום חיים 4-3 שנים בלי מחלה, זאת לא אבולוציה, זאת רבולוציה

פרופ' משה מיטלמן:  זה פשוט נהדר ויש עוד בדרך

פרופ' משה מיטלמן:       הטיפול התומך כולל הקרינה, כירורגיה מודרנית, טיפול יותר נכון כדי לשפר את איכות החיים

פרופ' משה מיטלמן:  למדנו שאיכות החיים חשובה לא פחות מתוחלת החיים

פרופ' משה מיטלמן:  יש לזה בהחלט משמעות

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו מצליחים יותר למנוע, לעכב את האצת המחלה, הטיפול יעיל יותר, פחות תופעות לוואי והמספרים מדברים בעד עצמם

פרופ' משה מיטלמן:  יותר אנשים נרפאים ומיש לא נרפא נהנה יותר מהארכת חיים, עם שיפור באיכות החיים, נושא שהרבה שנים לא נתנו לו את המשקל

פרופ' משה מיטלמן:  אבל, זה יקר יקר

פרופ' משה מיטלמן:  זה חלק מההסתכלות על העתיד, יהיה צריך לחשוב על זה

איימן עודה: אם זה יקר יקר, אני חושב שהמדינה צריכה להתערב, לא?      

פרופ' משה מיטלמן: ועוד איך

פרופ' משה מיטלמן:  אם היינו נפגשים קודם היו חושדים שביקשתי ממך להעלות את השאלה הזאת

פרופ' משה מיטלמן:  אני מעיד שלא נפגשנו קודם, זו פעם ראשונה שאנחנו נפגשים ואני מודה לך על השאלה ואומר, כן, המדינה חייבת להתערב ואני אגיע לזה

פרופ' משה מיטלמן:  היא חייבת/ לא צריכה, חייבת

פרופ' משה מיטלמן:  יושבים פה גם נציגי משרד הבריאות שיסכימו אתי

איימן עודה: הבעיה שלי לא עם נציגי משרד הבריאות, הבעיה שלי היא עם זה שיש אנשים שיושבים בקואליציה שמייצגים חברות מוחלשות, מקבלים מהם את הקולות, אם אלה חרדים, אם מזרחים, במצב כלכלי הכי קשה שמצביעים להם והם נמצאים בקואליציות כבר 30 שנה, הם צריכים לקדם את זה

פרופ' משה מיטלמן: אני יכול להזמין אותך להצטרף לאגודה למלחמה בסרטן, תעשה אתנו עבודה נהדרת

פרופ' משה מיטלמן:  אני רוצה לגעת על קצה המזלג בכמה היבטים לא רפואיים נטו, אבל חשובים לא פחות: חברתיים, לגאליים, אתיים, רגולטוריים ואחרים

פרופ' משה מיטלמן:  יש ויהיו לנו יותר ויותר חולים מהסיבות שהסברנו

פרופ' משה מיטלמן:  המחלה הופכת להיות יותר כרונית, זו קונספציה שונה, צריך להסתכל על הדברים בצורה אחרת

פרופ' משה מיטלמן:  אני יושב עם המטופלים שלי ואומר להם, אתם באמת חושבים שאו שנרפאים או מתים? הרוב הגדול חי עם זה, אבל שמעתם שמישהו נרפא מיתר לחץ דם? שמישהו נרפא מסוכרת? לא, לומדים לחיות עם זה

פרופ' משה מיטלמן:  אז גם עם זה לומדים לחיות ובלבד שננסה לחיות באיכות חיים סבירה

פרופ' משה מיטלמן:  זה שינוי תפיסתי

פרופ' משה מיטלמן:       שינוי נוסף, יש פה המון שותפים, אם פעם זה היה משהו בין הרופא והחולה, עם הפטרנליזם של הרופא והחולה, אני זוכר את זה כסטודנט, אל תפריע לי ותעשה מה שאני אומר, אין יותר פטרנליזם וטוב שכך, יש הרבה שותפים, המדינה, קופות החולים, החולים, המשפחות, העמותות, המדיה ולכולם יש זכות דיבור וכולם יכולים להתערב ולהשתתף בסיפור הזה

פרופ' משה מיטלמן:       לצערנו הולך ונוצר פער רפואי חברתי כלכלי גדל והולך

פרופ' משה מיטלמן:  את הפער לא נוכל למנוע, נוכל לעשות כדי לצמצם אותו

פרופ' משה מיטלמן:  ברגע שאנחנו רוצים יותר ממה שאנחנו יכולים להשיג  תמיד ייווצר פער כי אנשים ישיגו את מה שאפשר והמערכת לא נותנת בדרכים אחרות

פרופ' משה מיטלמן:  הרפואה הפרטית משגשגת והיא תשגשג יותר, אם זה טוב או רע אשאיר לכל אחד להחליט

פרופ' משה מיטלמן:  אבל אני חושב שכולנו רוצים רפואה ציבורית טובה וחזקה וכדי לעשות את זה, המדינה תצטרך לתת יותר

פרופ' משה מיטלמן:  יש גם קשיים רגולטוריים מפני שגם הרגולטור מתקשה לפעמים לפתח והוא נדרש לפתח כלים חדשים

פרופ' משה מיטלמן:  למשל בכל הנושא הדיגיטלי

פרופ' משה מיטלמן:       איך נראה העתיד - יהיו יותר חולים זה בטוח, אבל נאבחן מוקדם יותר ותוחלת החיים תתארך וזה גם מסביר מדוע יהיו יותר חולים ודיברתי על עלייה של כ-80% למשך 30 השנה הבאות ואפילו פחות

פרופ' משה מיטלמן:  אופי המחלה משתנה וימשיך להשתנות, הדברים שדיברתי עליהם ימשיכו

פרופ' משה מיטלמן:  נשים דגש יותר ויותר על מניעה, על טיפול בגורמי הסיכון וצריך לעשות את זה

פרופ' משה מיטלמן:  יהיו לנו ויש לנו כלים יותר טובים

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו ניתן יותר טיפולים ביולוגיים, נתפור את החליפה האישית התרופתית לכל אחד, אבל ההוצאה תלך ותגדל

פרופ' משה מיטלמן:  האמריקאים פתחו לאחרונה את המושג "רעילות כספית", צריך להביא את זה בחשבון, בנושא של הפער החברתית הכלכלי שהזכרתי

פרופ' משה מיטלמן:        לסיום אני מבקש להגיד כמה מילים על האגודה למלחמה בסרטן, מי אנחנו ומה אנחנו

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו נמצאים לטובת המחלה, לטובת החולים, לטובת המשפחות, במקום בו יש פער בין מה שנותנת המערכת הציבורית הממשלתית והקופות, לבין מה שאנחנו רוצים ומה שאנחנו צריכים

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו עוסקים במניעה, אנחנו עוסקים בהסברה, אנחנו מלווים חולים ובני משפחה

פרופ' משה מיטלמן:  אנחנו עוסקים לאחרונה יותר ויותר בשיקום ותומכים גם במחקר כפי שאנחנו יכולים

פרופ' משה מיטלמן:        כמה מספרים כדי לסבר את האוזן: השקענו כ-50 מיליון שקלים בעשר השנים האחרונות בתמיכה במחקר

פרופ' משה מיטלמן:  הרבה מאוד חוקרים צעירים שאנחנו רוצים לעודד ואת הפריפריה שאנחנו רוצים לעודד

פרופ' משה מיטלמן:  בוצעו בממוגרפיה כ-17,500 בדיקות בשנה אחת, מעל 10,000 חולים ומחלימים פעילים, 6,000 פניות בשנה למוקד הטלמידע

פרופ' משה מיטלמן:  מעל 2

פרופ' משה מיטלמן: 5 מיליון שקלים למימון תקנים ופרויקטים בבתי החולים, אנחנו עוזרים גם להם וכ-560 חולים במעון צ'ארלס קלור ועוד

פרופ' משה מיטלמן:      אני רוצה לסכם במשפט, אדוני היושב-ראש, תודה שהזמנת ונתת לנו את הזכות לדבר

פרופ' משה מיטלמן:  התקדמנו, עשינו הרבה, אבל יש עוד הרבה מה לעשות והפער בין הרצוי למצוי ילך ויגדל

פרופ' משה מיטלמן:  אם אנחנו רוצים במדינת ישראל להישאר על המפה במקום גבוה כמו שאנחנו היום, נהיה חייבים להשקיע יותר ולהשקיע יותר זה אומר המדינה והמערכת הציבורית כי כל דבר אחר יפגע באנשים ויגדיל את הפער

איימן עודה: תודה רבה לך על כל מה שאתה עושה ועל כל מה שאמרת

איימן עודה:  יש לנו הרבה הערכה

איימן עודה:  נעבור לדוברים הבאים, פרופ' גל מרקל נציג המועצה הלאומית למחלות ממאירות במשרד הבריאות

פרופ' גל מרקל: תודה רבה על ההזמנה

פרופ' גל מרקל:  אני רוצה לברך את האגודה למלחמה בסרטן ואת כל הנציגים של עמותות החולים על מה שהם עושים בשותפות עם כולם, לפרופ' מיטלמן תודה על הסקירה שמאפשרת לי לדבר על דברים נוספים

פרופ' גל מרקל:      המועצה הלאומית למניעה, אבחון ומחלות ממאירות של משרד הבריאות היא גוף מייעץ למשרד, שמטפל בכל שלושת הנושאים הללו

פרופ' גל מרקל:  מדובר בנציגות משותפת של כל המקצועות שעוסקים ברפואה מכלל בתי החולים, קופות החולים, עמותות וכן הלאה, מתוך מטרה להוות גוף מקצועי שיכול לסייע למשרד בהיבטים שונים, מהמלצות או סיוע בדברים שקשורים לסל התרופות ועוד

פרופ' גל מרקל:       אם מדברים על החשיבות של הסרטן בהקשר הספציפי של תקציב הבריאות, זה סדר גודל של בין 30 ל-40% מוקדש לסרטן מסל הבריאות בכל שנה

פרופ' גל מרקל:  כפועל יוצא מזה, לאזרחים בישראל יש נגישות יוצאת מהכלל שמאפשרת לנו למנוע, לאבחן ולטפל בזמן

פרופ' גל מרקל:      יתרה מכך, המועצה יצאה השנה ביוזמתו של יושב-ראש המועצה, פרופ' עידו וולף בתוכנית אסטרטגית שמטרתה למפות את כל הפערים שקשורים במבנה ההתמחות באונקולוגיה, דרך רדיותרפיה ואיך צריך להיראות מערך אונקולוגי ותפקיד הסיעוד, מחקר, בינה מלאכותית וכן הלאה, משהו בין 20 ל-30 תוכניות שונות שאוגדו ביחד כרעיון איך צריך להסתכל על האתגר הגדול שפרופ' מיטלמן ציין, של מה יקרה בשנת 2040? מה יקרה בשנת 2050? זה נשמע רחוק אבל זה מעבר לפינה

פרופ' גל מרקל:  האתגר הגדול באמת שעליו אני רוצה לשים את האצבע, כמות חולי הסרטן תלך ותעלה, לא רק כפועל יוצא מאבחון מוקדם, אלא גם בגלל הזדקנות האוכלוסייה, הארכת תוחלת החיים, סרטן זה קודם כל מחלה של מבוגרים

פרופ' גל מרקל:  יש גם ילדים שחולים אבל היחס הוא אחד לעשרות רבות אם לא מאות

פרופ' גל מרקל:  לכן זו הבעיה הגדולה

פרופ' גל מרקל:       אנחנו לא מדברים רק על פערים בטכנולוגיה שנצטרך להידרש אליהם אלא אני רוצה להוסיף על נושא שלא עלה כאן, וזה מי יעשה את הטיפול? מי יעבוד? אנחנו בפערים מאוד גדולים, שרק הולכים וגדלים, עם כמות האחיות, עם כמות הרופאים, עם אדמיניסטרציה, כל האנשים שאמורים לטפל בכל הסיפור הזה

פרופ' גל מרקל:  אם אנחנו משווים את עצמנו ל-OECD , שם זה עולה בכמות הרופאים פר קפיטה, לצורך מדד בודד ואנחנו יורדים

איימן עודה: למה זה קורה פה?     

פרופ' גל מרקל: שאלה טובה

פרופ' גל מרקל:  אנחנו מוגבלים בכמות בתי הספר לרפואה, אנחנו מוגבלים בכמות השדות הקליניים

פרופ' גל מרקל:  נקודה נוספת שבעיני היא מזעזעת, נעשה סקר ביוזמת משרד הבריאות אצל סטודנטים בקרב מסיימי בית ספר לרפואה, כמה מתעניינים באונקולוגיה

פרופ' גל מרקל:  מתוך 1,200 רק 17 או 20 בחרו באונקולוגיה

יסמין פרידמן: יותר טוב מאשר בגנטיקה

פרופ' גל מרקל: זה פער עצום

איימן עודה: אני חושב שיש סיבות נוספות, גם כלכליות, הלחץ בעבודה במיוחד למתמחים ורופאים

פרופ' גל מרקל: יש הרבה מאוד גורמים

פרופ' גל מרקל:  העלית נקודה איפה המדינה צריכה להתערב

איימן עודה: אני מבקש שתוסיף בתשובה שלך האם עכשיו יש קיצוצים בתקציב המחקר בנושא הסרטן?     

פרופ' גל מרקל: זו נקודה מהותית מאוד

פרופ' גל מרקל:  מבחינת הדרישות התקציביות לביצוע מחקרים פורצי דרך, כמו המחקר של פרופ' צ'חנובר ורבים נוספים, המחקר והמדע לא מתקיימים לבד, הם מתקיימים על ידי אנשים מצוינים שצריכים ללכת וגם לחזור, יש בריחת מוחות, זו בעיה מאוד גדולה שמשפיעה על המדע בכלל בישראל ועל האונקולוגיה וחקר הסרטן בפרט

פרופ' גל מרקל:  תקציבים לביצוע של המחקרים האלה בישראל, איך אפשר ליישם אותם אחר כך בשדות הקליניים

פרופ' גל מרקל:  קיצוצים בתקציב הבריאות פוגעים בזה בצורה ישירה

פרופ' גל מרקל:  חינוך למתמחים, חינוך לאוכלוסייה, כל הדברים האלה מתקיימים בצורה מסוימת

פרופ' גל מרקל:  אם אנחנו רוצים שיהיו לנו אונקולוגים, אונקולוגיות וכל מקצועות הסיעוד ומקצועות הבריאות שקשורים בחולי הסרטן, לוקח 15 שנה להכשיר רופא לעסוק באונקולוגיה

פרופ' גל מרקל:  אנחנו צריכים עכשיו את האנשים האלה כדי שנגיע ל-2040 עם כוח אדם סביר כדי להתמודד עם העומס הכולל

פרופ' גל מרקל:      נקודה אחרונה שקשורה לעומס, אם פעם הטיפול בחולי סרטן כלל חמש או שש תרופות כימותרפיות, היום רק כדי לטפל בסרטן השד צריך התמחות שלמה כי זה מורכב בצורה יוצאת דופן

פרופ' גל מרקל:  סרטן הריאות וכל אחת מהממאירות, מצריכות היום התמקצעות משוגעת

פרופ' גל מרקל:  כמות הנתונים שצריך לדעת איך ליישם אותם הולכת וגדלה

פרופ' גל מרקל:  אלה הפערים שמשרד הבריאות צריך להתמודד אתם

פרופ' גל מרקל:  אנחנו מקווים שמהשולחן הזה יעלו המרים הנכונים בהיבטים האלה, תודה

איימן עודה: תודה רבה לך פרופ' מרקל

איימן עודה:  ד"ר עירית אלון מנהלת המחלקה למחקר רפואי במשרד הבריאות, בבקשה

דר' עירית אלון: רציתי לדבר על המחקר הרפואי, בלשכת המדען הראשי במשרד הבריאות אנחנו עוסקים במימון מחקרים רפואיים ומימון מחקרים בתחום הסרטן

דר' עירית אלון:  אנחנו עושים את זה בצורה של נתינת מענקים תחרותיים לחוקרים, רופאים ומטפלים, אלה מענקים חשובים ומסוגים שונים, גם מבחינה התכנותית, גם  מבחינת מחקר תרגומי, מבחינת מחקר קליני וחשוב מאוד, מענקי מחקר בין לאומיים

דר' עירית אלון:  כלומר, אנחנו מממנים את הרופאים ואת אנשי הצוות שנמצאים במאגדי מחקר בין לאומיים

דר' עירית אלון:  זו פעילות מאוד חשובה ואנחנו עושים את זה במסגרת  שיתופי פעולה, גם בתחום הסרטן, אבל גם בתחומים שונים

דר' עירית אלון:  לא פחות חשוב, כבר נאמר פה, איך מביאים את התוצאות האלה לפועל, גם בתחום של פיתוח שירותי בריאות חדשניים שיכולים להנגיש את הטיפולים האלה

דר' עירית אלון:      רציתי להגיד לפורום הזה שאנחנו מאוד מוטרדים מהקיצוץ שעומד לפתחנו

דר' עירית אלון:  לפניו הרגשנו ואמרנו שאנחנו בחוסר של תקציבים

דר' עירית אלון:  אחרי שנעשית עבודה כל כך מאומצת, של החוקרים, הרופאים והאנשים שמטפלים במדינת ישראל, אנחנו מאוד חוששים מפגיעה בתקציבים האלה ובשיתופי הפעולה הבין לאומיים

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  פרופסור איתן פרידמן, מייסד היחידה האונקו-גנטית בבית החולים שיבא, בבקשה

פרופ' איתן פרידמן: מנהל בפועל את מרפאת הנשאיות במרכז באותו בית חולים ועוד כמה טייטלים

פרופ' איתן פרידמן:  אני רוצה להיות פרקטי, כשלמדתי בבית הספר לרפואה לפני הרבה שנים, אמרו לי ניתן לך את הכלים לזהות את המחלה, ניתן לך את הכלים לטפל בה, אבל אל תחכה שהיא תגיע

פרופ' איתן פרידמן:  היום אנחנו רוצים להיות פרואקטיביים, אנחנו רוצים לעשות מניעה, אנחנו רוצים שלא המחלה תהיה במרכז התמונה אלא החולה יהיה במרכז התמונה

פרופ' איתן פרידמן:  אנחנו רוצים שהרפואה תהיה מניעתית ותהיה פרסונלית, מותאמת למידותיו, אותה חליפה אישית של החולה

פרופ' איתן פרידמן:      לצורך זה חייבים להכניס את הגנטיקה לתוך העניין

פרופ' איתן פרידמן:  הגנטיקה ספציפית מוכנסת כבר בבדיקת סקר

פרופ' איתן פרידמן:  מינואר 2020 כל אישה יהודייה אשכנזייה, גם אם רק מצד אחד מארבעת הסבים והסבתות שלה, זכאית לעשות בדיקה גנטית כבדיקת סקר ללא צורך בייעוץ מקדים, כדי לזהות את אחד משלושת המוטציות השכיחות בגנים 1BRCA ו-2BRCA

פרופ' איתן פרידמן:  אנחנו מעריכים שיש היום בישראל כ-35,000-30,000 נשים נשאיות, נשים שהסיכון שלהם לחלות בסרטן השד הוא בין פי 6 לפי 7 מכל אישה אחרת והסיכון שלהם לחלות  בסרטן השחלות הוא עד פי 25 מכל אישה אחרת ולזה יש משמעות

פרופ' איתן פרידמן:  הנשים האלה צריכות בית אחד שיטפל בהן

פרופ' איתן פרידמן:       יש היום כ-11 מרפאות שנועדו לתת מענה לנשים האלה, המרפאות האלה סתומות, הן קיימות בגלל יזמות בבתי החולים, בעיקר בשיבא ובשערי צדק, אבל בכל בתי החולים אין מקום לנשים האלה

פרופ' איתן פרידמן:  מצד אחד מייצרים הרבה נשים, אחת מ-40 נשים אשכנזיות היא נשאית, אחת מ-200 עיראקיות גם היא נשאית, לכן אנחנו צריכים לתת מענה והמענה הזה ממוסד

פרופ' איתן פרידמן:       אני רוצה לקחת את זה עוד שלב, אנחנו מדברים רק על מוטציות של סרטן השד וסרטן השחלות, יש עוד הרבה גנים שקשורים לנטייה המורשת לפתח סרטן, שגם עליהם צריך לתת את הדעת

פרופ' איתן פרידמן:  יש גנים שעושים עלייה בסיכון לפתח סרטן של המעי הגס המחייבים או כריתה מקטינת סיכון של המעי הגס בגיל 20 במחלה נדירה שנקראת FAP או ביצוע של קולונוסקופיה כל שנה וחצי שנתיים מגיל 25 ואילך

פרופ' איתן פרידמן:       יש עוד הרבה מחלות ולדעתי הוויז'ן הוא ליצור מוקדים מרכזיים הממומנים על ידי הממשלה, מוחזקים על ידי בתי החולים או קופות החולים שהם סנטר לאנשים בסיכון גבוה שכל הצרכים הרפואיים, הפסיכו-סוציאליים, הגנטיים שלהם ניתנים במענה תחת קורת גג אחת וזה לדעתי מאוד חשוב

פרופ' איתן פרידמן:       הגנטיקה מעורבת לא רק באותם מקרים נדירים, היום לדוגמה, סרטן השד שהיא מחלה שכיחה, כל אחת במדינת ישראל מגיל 50 זכאית לממוגרפיה פעם בשנתיים ובדיקה ידנית פעם בשנה

פרופ' איתן פרידמן:  זה מבוסס על הגיל הממוצע של סרטן השד

פרופ' איתן פרידמן:  כ-20% מהשנים חולות בסרטן השד מתחת לגיל 50

פרופ' איתן פרידמן:  הגיל הממוצע של חולות בסרטן השד בנשים יהודיות בישראל הוא 59

פרופ' איתן פרידמן: 5, של נשים ערביות או נשים לא יהודיות הוא 51

פרופ' איתן פרידמן: 5

פרופ' איתן פרידמן:  למה להתחיל את הממוגרפיה בגיל 50 לנשים ערביות ויהודיות? בואו נלך לפי הכללים האמריקאים ונוריד את זה לגיל 45, לדוגמה

פרופ' איתן פרידמן:         אפשר לקחת את כל הנשים שזכאיות ולעשות להן בדיקה שמבוססת הן על ההיסטוריה המשפחתית שלהן, הן על גנטיקה פשוטה ולחלק אותן ולהגיד ש-20% מהנשים זכאיות ל-MRI מגיל 35 ועם חלק מהנשים אפשר להסתפק בממוגרפיה פעם אחת מגיל 55 ופעם שניה בגיל 60

פרופ' איתן פרידמן:  גם בשימוש באמצעים שקיימים כאן, בתקציב שקיים היום לגילוי מוקדם, ניתן לחלק אותו אחרת על ידי ריבוד שונה של אוכלוסייה לפי רמות הסיכון של אותן נשים

פרופ' איתן פרידמן:      לא פחות חשוב מאשר לעשות את זה במימון המדינה, במימון משרד הבריאות ובאחריות של קופות החולים, חשוב החינוך - להגיד לנשים לבוא להיבדק

פרופ' איתן פרידמן:  שיעור הנשים הערביות והחרדיות שמשתמשות בממוגרפיה הוא פחות מ-50% בגלל סטיגמה

פרופ' איתן פרידמן:  גם חינוך מגיל צעיר לכל האוכלוסייה הוא דבר חשוב במניעה

פרופ' איתן פרידמן:  גם התקציב, אם מורידים אותו, זה יהיה קטסטרופה

פרופ' איתן פרידמן:  אנחנו צריכים להבין שאפשר על ידי נתינת קדימות לתקציב שניתן היום ולהגיד איך אנחנו יכולים לעשות גילוי מוקדם, איך אנחנו יכולים למנוע מחלה, לא לחכות שתהיה ואז לטפל בה בכל אותן תרופות ביולוגיות מדהימות, אבל מאוד יקרות

פרופ' איתן פרידמן:      הגישה הזאת של לקחת את הגנטיקה ולעשות אותה כאבן בוחן כדי לרבד את האוכלוסייה זה נבדק במחקרים כלכליים ומסתבר שזה משתלם, זה חוסך בסופו של דבר כסף למדינה

פרופ' איתן פרידמן:  לכן צריך לעשות מהלך בו אנחנו מממנים בדיקה בעלות מינימלית כאן בישראל לכל אחד ואחת כבדיקת סקר, ולמי שנמצא בסיכון גבוה לתת גם את המענה

פרופ' איתן פרידמן:  לא רק לתת את הבדיקה ולהגיד לנבדק תשבור את הראש עם קופת החולים, אלא לתת לו מענה כוללני, רפואי, גנטי, פסיכו-סוציאלי, תמיכתי וביטוחי

פרופ' איתן פרידמן:       חלק מהנשים וחלק מהגברים נושאים מוטציות קשות שיכולות לגרום לסרטן בגיל צעיר, יש היום אפשרות לעשות ברירת עוברים כדי למנוע את העברת המוטציה לדור הבא

פרופ' איתן פרידמן:  מרבית הנשים לא בוחרות בזה וגם מרבית הגברים, אבל חשוב שניקח אחריות וניתן את האופציה, לא להעמיד חסמים בירוקרטיים בפני מי שבוחר באופציה הזאת כאופציה שקיימת בעולם כבר מתחילת שנות ה-2,000 ואנחנו צריכים להתקדם ולהיות שם

איימן עודה: תודה רבה לך פרופ' פרידמן על הידע וההתלהבות, הקשבנו עד לרגע האחרון

איימן עודה:  פרופ' ערן בן אריה, החברה הישראלית לרפואה משלימה, בבקשה

בן אריה: תודה רבה על ההזמנה להציג קונספט שלא מוכר לרוב האנשים שנמצאים פה מסביב השולחן, של רפואה אינטגרטיבית, אונקולוגיה אינטגרטיבית, שמייצגת הגד פורץ דרך מבחינה טכנולוגית

בן אריה:  אני מייצג את החברה הישראלית לרפואה משלימה בהסתדרות הרפואית, פרופסור קליני מן המניין בפקולטה לרפואה בטכניון, יושב-ראש החוג לרפואת המשפחה ומנהל את המרכז לרפואה אינטגרטיבית במכון האונקולוגי של הכללית בלין, כרמל וזבולון

בן אריה:      השילוב הזה של רפואה אינטגרטיבית שמשמעותה evidence based medicine – טיפולים בצמחים, טיפולים בדיקור, במגע, בדמיון מודרך וכו', שמבוססים על מחקר, נמצאים בשלוש השנים האחרונות בחזית של המדע האונקולוגי, לפחות בארצות הברית

בן אריה:  החברה שאני מייצג בעולם נקראת Society for integrative Oncology  אני שגריר שלהם באירופה ובמזרח התיכון

בן אריה:  יש אונקולוגיה אינטגרטיבית גם במזרח התיכון מחוץ לגבולות ישראל

בן אריה:      אנחנו עובדים על פרסום של קווים מנחים בעיתונות האונקולוגית המובילה בנושא של טיפול בסרטן שד ובתסמינים כמו כאב, העקה רגשית ובקרוב פרסום חדש בנושא של עייפות והפרעות בשינה

בן אריה:  המטרה היא שיפור של איכות החיים של המטופלים כאשר זה מוביל בסופו של דבר, לפחות מתוך הידע שלנו בארץ עם מטופלות עם סרטן שד וגניקו-אנקולוגיה גם להיצמדות גבוהה יותר לטיפול הכימותרפי, לפרוטוקול הכימותרפי ומכאן גם למתן תשובות טיפוליות במצבים בהם אין לנו טיפול תומך מספיק אפקטיבי כמו בהקלת חולשה ופגיעה עצבית והפרעות בתיאבון

בן אריה:      אנחנו עובדים כחלק מהמכונים האונקולוגים, ישנם עשרה מרכזים כאלה בארץ במכונים אונקולוגיים והמטרה שלנו היא לתת ערך נוסף בטיפול התומך שמיועד לאפשר למטופלים לקבל את הטיפול האונקולוגי כפי שתוכנן

בן אריה:  זו המטרה שלנו והשילוב בפועל נעשה הן בדייקר האונקולוגי, היכן שהמטופלים מקבלים את הטיפולים, אם אלה טיפולים משלימים או נאו-משלימים, או טיפולים במחלה מתקדמת, אם זה בחדרי הניתוח, אנחנו עובדים בגניקו-אנקולוגיה כחלק מחדר הניתוח, בתמיכה של האגודה למלחמה בסרטן, במחקר שנעשה

בן אריה:  אנחנו עובדים במצב של רפואה פליאטיבית, הטיפולים האלה, במתווה שהקמנו בצפון הם ללא תשלום והסיכוי שלך אם אתה דובר ערבית, רוסית, או אם אין לך ביטוח מושלם לקבל הפניה אלינו, על אף שהיא ללא תשלום, הוא מופחת בצורה משמעותית ביותר

בן אריה:  מטרתנו היא להכניס את זה לתוך סל הבריאות

בן אריה:  הגשנו הצעה כזו במרץ האחרון לסל הבריאות, כדי ליצור  מצב אחיד בו כל אדם, מעבר לרקע הסוציו-אקונומי שלו, יוכל להגיע ולקבל את הטיפול התומך הזה, כחלק מהטיפול התומך הכללי שניתן במכון האונקולוגי

בן אריה:       זו מטרתנו, כך שהנושא של גישור על פערי בריאות הוא בנשמת אפה של התפיסה הזאת, של הנגשה לתפיסת הבריאות של המטופל

בן אריה:  גם אם הוא מקבל טיפול מסורתי ועתיק יומין, אם זה בחרוב או במרווה במרמייה, או בכל אחד מהטיפולים המוכרים בתוך הרפואה היהודית והערבית העתיקה

בן אריה:       זה העתיד, לשם זה מכוון ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה היום כדי ליצור את הדור הראשון של הכשרה בתחום הזה של אונקולוגיה אינטגרטיבית בתמיכה של כל האיגודים הרלוונטיים בהר"י, כולל האיגוד האונקולוגי, ההמטולוגי, הפליאטיבי, אונקולוגיית ילדים ועוד ועוד

בן אריה:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  שירה קופרמן, מנכ"לית ומייסדת עמותת חלאסרטן, בבקשה

שירה קופרמן: תודה רבה

שירה קופרמן:  אני פה כדי לייצג את הצעירים גילאי 44-18, בכל יום עשרה צעירים בגיל הזה מאובחנים בסרטן בישראל, סך הכול 14% מכלל החולים

שירה קופרמן:  זו קטגוריה שנפלה קצת בין הכיסאות, יש ילדים 18-0, יש מבוגרים 120-18 ולא ראו את הצרכים הייחודיים של צעירים חולי סרטן

שירה קופרמן:      העמותה שלנו קמה לפני שבע שנים

שירה קופרמן:  יש לנו קהילה מאוד פעילה של כ-30,000 צעירים חולים ומחלימים מסרטן, הם אלו שמובילים אותנו ומשקפים את הצרכים הייחודיים שלהם ודרכם אנחנו מרגישים את החוסרים

שירה קופרמן:      כל עולם המחקר בתחום צעירים חולי סרטן הוא דל

שירה קופרמן:  יש תת ייצוג של צעירים במחקרים

שירה קופרמן:  אין מספיק מחקר על מה עושים הטיפולים בנושא של פוריות, יש סוגי סרטן שכן וסוגי סרטן שפחות

שירה קופרמן:  עכשיו פרסמנו לראשונה קול קורא לחוקרים בנושא של צעירים חולי סרטן, הזמנו אותם להגיש הצעות מחקר בעולמות הפסיכו-סוציאליים

שירה קופרמן:  אנחנו נמצאים בחזית וחופרים וחותרים כדי שהקטגוריה הזאת תוכר וקולה יישמע

שירה קופרמן:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך על המילים החשובות

איימן עודה:  דר' עופר רייטר אגר נמצא אתנו בזום, אחראי מרפאת סקר ואבחון מוקדם של סרטן העור במרכז רפואי רבין

רייטר אגר: שלום לכולם ותודה רבה על ההזמנה

רייטר אגר:  שמי עופר רייטר, רופא עור, מתעסק באבחון מוקדם של סרטן עור ואדבר על נושא קצת אחר, על טכנולוגיה לאבחון של סרטן עור

רייטר אגר:  מה שנמצא היום בסל במדינת ישראל לאבחון של סרטן עור זו בדיקה ידנית על ידי רופא עור

רייטר אגר:  הבדיקה הזאת לא מאוד מדויקת ובשלב מסוים במדינת ישראל הגענו למצב של נטילה של 100 ביופסיות של נגעים שפירים כדי לאבחן סרטן עור אחד

רייטר אגר:      הסטנדרט היום במרכזים מתקדמים בעולם זה שימוש בבדיקה שנקראת מיפוי שומות דיגיטלי

רייטר אגר:  מיפוי השומות זו בדיקה המבוססת על צילום ברזולוציה גבוהה של שטח העור של המטופל

רייטר אגר:  זה מכשיר שעולה ויורד וכך מתעד את כל שטח העור וכך הוא  מאפשר לנו מעקב אורכי אחרי כל נגע ונגע של המטופל, מתוך הנחה בסיסית שנגע שהוא שפיר הוא נגע שיהיה יציב לאורך זמן ונגע שהוא גידול הוא גדל ולכן ישתנה וכך נוכל לאתר אותו

רייטר אגר:       הבדיקה הזאת מאפשרת לנו לאתר סרטן עור בשלב מוקדם יותר ובסרטן עור, כמו מלנומה, אנחנו יודעים שאם אנחנו מאבחנים בשלב מוקדם הניתוח והטיפול פשוט, אפשר גם במרפאה ובזה סיימנו

רייטר אגר:  אם מאתרים אותו בשלב מאוחר, לאחר שכבר שלח גרורות, אנחנו מדברים על טיפולים מורכבים, גם יקרים וגם עם כ-50% הצלחה במקרה הטוב

רייטר אגר:  אז לאתר את הסרטן בשלב מוקדם זה קריטי

רייטר אגר:      מהצד השני, הבדיקה הזאת מאפשרת לנו להוריד את כמות הפרוצדורות המיותרות באנשים האלה, כלומר אנחנו יכולים לעקוב אחרי נגעים שפירים במקום לעשות את הביופסיות המיותרות שגם מעמיסות על המטופל וגם מעמיסות על מערכת הבריאות

רייטר אגר:       הבדיקה הזאת נכון להיות נמצאת כבר בישראל, היא נעשית בארבעה בתי חולים ומוכנים פרטיים אבל לא נמצאת בסל הבריאות ואני הוזמנתי לכאן כדי להעלות את האפשרות שהבדיקה הזאת תיכנס לסל הבריאות כי היא כזו שגם תטיב מאוד עם המטופלים שלנו וגם תחסוך עלויות לסל הבריאות

רייטר אגר:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  בר לוי, מנכ"לית עמותת  הבית של בר למען נשים עם סרטן גניקולוגי, בבקשה

בר לוי: תודה רבה

בר לוי:  שמי בר לוי, מנכ"לית מייסדת הבית של בר, למען נשים עם סרטן גניקולוגי

בר לוי:  תודה רבה למשרד הבריאות שהזמין אותי להגיע לכאן, תודה לכם על זכות הדיבור

בר לוי:  הגעתי לדבר על ערב גורלי אחד שחווינו בעמותה, כשבוע לאחר פרוץ המלחמה

בר לוי:  קיבלנו הודעות על סגירתם של ארבעה מחקרים קליניים שונים בגניקו-אונקולוגיה, מדובר בהמון, זה מספר בלתי ייאמן

בר לוי:  מחקרים שהחליטו באופן חד צדדי להפסיק את הפעילות שלהם בישראל תחת סיסמאות שקריות כי ישנה בעיה באספקת תרופות

בר לוי:      אני רוצה לעצור ולהסביר מה המשמעות של מחקר קליני ומה זה נותן לנו, למדינת ישראל ולמטופלות שלנו

בר לוי:  זה אומר שהתרופות הכי חדישות שיש ניתנות למטופלות שלנו, זה אומר כסף שזורם למדינה, לבתי החולים, לכוח אדם וזה אומר עוד אישה שניצלת בזכות הטיפול המחקרי

בר לוי:       לצערנו, אלו הן הנשים הישראליות מכל המגזרים שמשלמות את המחיר ונשארות מאחור

בר לוי:  כולנו יודעים שלא הייתה שום בעיה באספקת התרופות, כולנו יודעים שהשמיים היו פתוחים ולא רק זה, חברות הפארמה הגדולות שיש להם נציגויות בישראל הוציאו טיסות ייעודיות

בר לוי:  אבל החברות ללא נציגות בארץ הבהירו לנו שהנשים הישראליות הן לא קריטיות להן ושהם לא יפתחו את המחקרים שלהם בישראל

בר לוי:       אני מסתובבת לאחרונה בארץ כדי להבטיח את העבודה שדם אישה ישראלית הוא לא הפקר

בר לוי:  גם לנשים ישראליות יש זכות לקבל טיפול שאולי היחידי שיכול להציל את חייהן

בר לוי:  כשניסינו להעריך כמה נשים נפגעות מההחלטות החריגות האלה, הבנו שמידי חודש 15 נשים ברחבי הארץ לא קבלו טיפול מחקרי ולמעשה גזר דינן הוא מוות

בר לוי:  בשבוע שעבר משרד הבריאות התחייב לבדוק את זה, אני מקווה שנצליח לקבל התחלה של תשובה

בר לוי:       אבל אני כאן לשאול את המדינה, בהיעדר המחקרים הקליניים, מה החלופה שהמדינה נותנת לאותן נשים? אתמול חזרתי מרצף פגישות בווינה, עם נשיאת האיגוד הגניקו-אונקולוגית האירופי, עם ראש הזרוע המחקרית של האיגוד, עם חוקרים ראשיים שאף אחת מהן עתידה להגיע לביקור הזדהות בישראל לאחר שהזמנו אותה, אבל לצערנו חוץ מלשלוח עוד מיילים ומכתבים מנומסים לחברות התרופות, אין להם סמכויות

בר לוי:  אין להם גב שיבוא ויאמר לאותם מחקרים וחברות פארמה שנסחרות בנסד"ק, תבואו לישראל

בר לוי:       אנחנו חייבים להבין דבר נוסף, אנחנו שונים מאוקראינה או מכל אזורי המלחמה האחרים שהתנהגו בצורה שונה לחלוטין בזמן מלחמה

בר לוי:  ישראל היא תקדים וזה בזכות מערכת הביטחון החזקה שלנו, זה הזמן להגיד תודה לכל המשרתים והמשרתות

בר לוי:  העולם לא מכיר את הביטוי שגרה בצל לחימה

בר לוי:  הוא לא רגיל לקיים טיפול חרף פינוי אוכלוסייה

בר לוי:  הוא לא רגיל להוציא אספקת תרופות בצל התקפת טילים

בר לוי:       אבל המציאות מלמדת אותנו אחרת, החיים מממשיכים, גם הסרטן ממשיך להתקדם, הוא לא עוצר בגלל המלחמה

בר לוי:  לכן אנחנו מצפות שהמדינה תעשה כל מאמץ כדי לאפשר המשך תקין של הפעילות המחקרית, בראש ובראשונה לאמץ את התקינה האירופית למחקרים קליניים משום שמרוב חסמים חברות התרופות רואות בנו נטל ולא נכס

בר לוי:  על זה תוסיפו את השלכות המלחמה וברור לכולנו שמדובר בתהליך ארוך טווח ובינתיים צריך לחזק את מערכת הבריאות, להגדיל את סל הבריאות שברור לכולנו שהולך לשנות את פניו השנה, גם על גבם של חולי הסרטן וכולנו יודעים שאחרי המלחמה הזאת עוד הרבה דברים יתוחקרו

בר לוי:   בנושא הזה אי אפשר יהיה להגיד לא ידענו, היינו פה ואמרנו את זה

בר לוי:  אנחנו דורשות שינוי ודורשות התערבות

בר לוי:  תודה רבה על ההקשה ועל זכות הדיבור

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  אורלי הרמן, עמותת גמאני, העמותה הישראלית לסרטנים נשיים

אורלי פרומן: שלום לכולכם ותודה רבה על ההזמנה להצטרף אליכם היום

אורלי פרומן:  שמי עורכת-דין אורלי הרמן מטעם עמותת גמאני

אורלי פרומן:  לפני שש שנים אובחנתי בסרטן שד והצטרפתי לקהילת "גמאני חליתי בסרטן השד" - הקהילה הגדולה בארץ לחולות סרטן שד

אורלי פרומן:  לפני כשלש שנים הפכה הקהילה לעמותת "גמאני לסרטנים נשיים"

אורלי פרומן:      אישה שאובחנה בסרטן שד מצטרפת בוקר אחד למועדון חברתי, שאף אחת לא רוצה להתקבל אליו ושאני מאחלת לכם ולבני המשפחה שלכם שלא תצטרכו להצטרף אליו לעולם

אורלי פרומן:  אבל מי שכבר אובחנה והפכה ברגע אחד מאשה בריאה לחולת סרטן מוצאת בקהילת גמאני את מקור התמיכה העיקרי שלה, לצד פעילותן המופלאה של חברותינו בעמותות גנים טובים, אחת מתשע וחלאסרטן

אורלי פרומן:      רוב חברות הקהילה מחלימות

אורלי פרומן:  אנחנו שמחות איתן בכל לבנו, עם כל אחת שמחלימה

אורלי פרומן:  אבל אנחנו גם יודעות שאיום ההישנות מרחף מעל כל אחת מאתנו

אורלי פרומן:  לבנו נשבר בכל אותם מקרים שבהם חברת קהילה שקיוותה שהחלימה חווה הישנות גרורתית, או מאובחנת מראש כגרורתית

אורלי פרומן:  מדובר כבר במחלה אחרת עם משמעויות שונות ולא מדובר עוד על החלמה

אורלי פרומן:      בסרטן שד מחלה גרורתית מוגדרת כמחלה שיצאה מגבולות השד או בלוטות הלימפה הצמודות אליו, בלוטות לימפה נגועות הן לא מחלה גרורתית

אורלי פרומן:  יצאה מהגבולות האלה והגיעה לאברים מרוחקים בגוף: לעצמות, לריאות, לכבד או למח

אורלי פרומן:       מכיוון שהועדה הזו עוסקת בחדשנות,  אני פה כדי לספר לכם שבשלוש השנים האחרונות המדענים והרופאים עשו קפיצת דרך מדהימה ויש לנו דור חדש של תרופות פורצות דרך שמשנות לחלוטין את האופק הטיפולי

אורלי פרומן:  אחת מהן, VERZENIO, משפרת באופן דרמטי את אחוזי ההחלמה מסרטן שד הורמונלי מוקדם ומונעת מנשים רבות מאוד מלהפוך לגרורתיות

אורלי פרומן:       שתי האחרות,  אנהרטו וטרודלבי, הן כימותרפיות מצומדות, מושג חדש יחסית בעולם האונקולוגיה, חדש מאוד באופק הטיפולי של חולות סרטן שד

אורלי פרומן:  מדובר בכימותרפיה מצומדת לאימון או תרפיה בשני המקרים האלה

אורלי פרומן:  אנהרטו וטרודלבי שתיהן כאלה ושתיהן רושמות הישגים שלא יאמנו בטיפול בחולות גרורתיות, גם מקטגורית HER2-low – קטגוריה חדשה בעולם סרטן השד וגם  בקטגוריית טריפל נגטיב, חולות שלא מגיבות יותר לשום טיפול אחר

אורלי פרומן:  התרופות פה, המטופלות ממתינות להן, הן חייבות להיכנס לסל

אורלי פרומן:  נקווה מאד שלדברים שמושמעים פה תהיה השפעה גם על ועדת הסל

אורלי פרומן:          כמו שאמרתי התרופה הראשונה היא ורזניו VERZENIO,  תרופה ביולוגית מדור חדש שמיועדת לקבוצת המטופלות שלמרות שאובחנו בסרטן שד הורמונלי מוקדם נמצאות בסיכון גבוה להישנות

אורלי פרומן:  אני קיבלתי אותה בזמנו כשסיימתי טיפולים במסגרת מחקר כי נמצאתי מתאימה לקטגוריה של סיכון גבוה להישנות

אורלי פרומן:  בשנה האחרונה, רבע מהנשים ההורמונליות שאמורות היו להפוך לגרורתיות, אלמלא התרופה הזאת, רבע מהנשים לא יהפכו לגרורתיות בזכותה ויחלימו

אורלי פרומן:         רבע מהמאובחנות החדשות בשנה האחרונה בסרטן שד הורמונאלי בסיכון גבוה להישנות לא זכו לברכה הזאת כי ברגע האחרון, לתדהמת כל עולם האונקולוגיה ובפרט אונקולוגיית השד, התרופה הזאת לא נכנסה לסל התרופות 2023 וזה הזמן לתקן

אורלי פרומן:       שני הטיפולים האחרים הם טיפולים שמיועדים לסרטן שד גרורתי ומספקים בפעם הראשונה פתרון לנשים שכל קווי הטיפול שלהן הסתיימו

אורלי פרומן:  הן לא מגיבות יותר לקווי טיפול והתרופות האלה, לא רק שמאפשרות להן טיפול באיכות חיים טובה, בזמן ארוך ללא מחלה פעילה עם כל הסימנים שלה, אלא גם באופן מדהים, שלא היה קיים בכימותרפיות הקיימות, מאריכות באופן משמעותי מאוד את חייהן

אורלי פרומן:       שמענו כאן את משפחות החטופים ואנחנו מכירים כולנו את הסיפור של אחת מהחטופות נועה ארגמני שאימה חולת סרטן סופנית ומקבלת בימים אלה טיפולים מחוץ לסל הבריאות בתרומות נדיבות

אורלי פרומן:  כל אחת מהנשים האלה הן נשים עם סיפור אישי וכל אחת מהן זכאית וחייבת לקבל את הטיפולים הנפלאים שקיימים כבר על השולחן ולא מתוקצבים

אורלי פרומן:  הלוואי שנזכה לראות את שלושת התרופות האלה בסל הבריאות 2024

אורלי פרומן:  תודה רבה לכולם על ההקשבה

איימן עודה: תודה רבה לך אורלי

איימן עודה:  דר' נאווה זיגלמן דניאלי ממכבי שירותי בריאות

זיגלמן דניאלי: צוהריים טובים

זיגלמן דניאלי:  תודה רבה חבר הכנסת איימן, אני שמחה לראות כאן חברים עמיתים, גם נציגים של עמותות שאני פוגשת ופורומים נוספים

זיגלמן דניאלי:  אני נמצאת כאן בשני כובעים, כובע אחד אני מייצגת את מכבי שירותי בריאות, אני רופאה אונקולוגית בראש תחום אונקולוגיה במכבי וחלק מהחוקרים במכון המחקר של מכבי

זיגלמן דניאלי:  בכובע השני אני מייצגת היום את האיגוד לאונקולוגיה קלינית ורדיותרפיה, כחברת איגוד

זיגלמן דניאלי:      אתחיל ממכבי, נושא המפגש היום זה חידושים גם בתחום המדעי וגם בגישה הטיפולית

זיגלמן דניאלי:  מבחינת גישה טיפולית, מכבי בשנים האחרונות פיתחה גישה של מתן טיפולים יעוץ ואונקולוג כמנהל המקרה בקהילה

זיגלמן דניאלי:  אפשר היום להתייעץ עם מומחים של מכבי במרפאות שנמצאות בקהילה

זיגלמן דניאלי:  יש שירותים רבים לחולים אונקולוגים, החל משירותי מזכירות שהם מאוד חשובים בעת האבחון והבלבול בבירוקרטיה, שירותי סיעוד, שירותי עבודה סוציאלית ושירותים נוספים

זיגלמן דניאלי:  כמובן גם שירותים רפואיים ולשמחתנו חלק ניכר מהתרופות שהוזכרו ניתנים היום גם במצבים גרורתיים או בכדורים או בזריקות תת עוריות או בעירויים

זיגלמן דניאלי:  יש אפשרויות ודרך להסתכל על זה כחידוש בארץ

זיגלמן דניאלי:      בחלק המדעי אני רוצה להתייחס לעבודות ממכון המחקר שלנו ואונקולוגיה

זיגלמן דניאלי:  אנחנו מעיינים הרבה בנתוני עולם אמת ואוספים נתונים ביג דאטה, שקשורים גם בחלק האונקולוגי אבל קשורים בכלל במאפיינים של מטופלים, מחלות ותרופות נוספות

זיגלמן דניאלי:        בשנה האחרונה פרסמנו כשבעה מחקרים ורק אגיד שמחקר שפרסמנו קצת יותר משנה עסק בקצב האבחון של סרטן ריאה גרורתי בישראל, לא סרטן מוקדם

זיגלמן דניאלי:  ראינו שבישראל לוקח כמעט שמונה חודשים עד שמאבחנים סרטן ריאה גרורתי ומיד אחר כך נפתחו בארץ מרפאות לאבחון מהיר

זיגלמן דניאלי:  אז אנחנו חושבים שהנתונים האלה, כמו מחקרים נוספים שעוסקים בגנטיקה, בדיקות מולקולריות ודברים נוספים שהוזכרו הם מאוד חשובים ומאוד חשוב להבין את הקונטקסט שלהם, גם בהסתכלות לא רק על מחלת הסרטן אלא על מחלות נוספות וטיפולים נוספים שאנשים חשופים אליהם

זיגלמן דניאלי:      אני רוצה לעבור לחלק של ועד האיגוד

זיגלמן דניאלי:  הוזכר לפני שיש מחקרים שנסגרו בארץ ויש חשש שחלק מחברות התרופות יהיה קושי להנגיש טיפולים בדומה למה שקרה באוקראינה לאנשים שהיו במחקרים קליניים ונאלצו אחר כך לעבור למדינות אחרות

זיגלמן דניאלי:  זה הזמן לומר שכל המטפלים עוסקים ככל יכולתם בהמשך הטיפול בחולי סרטן, כולל במחקרים קליניים ואנחנו קוראים להמשיך ולאפשר לנו את העשייה הזאת בכל בתי החולים ובכל הקופות, תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  יאנה מרגולין מייסדת עמותת גנים טובים

יאנה מרגולין: תודה רבה

יאנה מרגולין:  אני שמחה להיות פה ותודה על האפשרות להגיע לדיון ולדבר

יאנה מרגולין:  שמי יאנה מרגולין אני רוצה לספר לכם איך זה לחיות בתור נשאית BRCA ודבר שני על הטכנולוגיה היחידה שקיימת כרגע כדי למנוע את העברת המוטציה הזאת מדור לדור

יאנה מרגולין:       כמו שאמרתי, אני נשאית BRCA  בעצמי

יאנה מרגולין:  אני מגיעה ממשפחה שאפשר לקרוא לה ברוכת סרטן

יאנה מרגולין:  כל הנשים במשפחתי היו נשאיות, רובן חלו בגיל מאוד צעיר וחלקן גם נפטר מהמחלה

יאנה מרגולין:  זה קרה לאימא שלי, זה קרה לדודה שלי, אני חליתי בגיל 37, במקום להיות בחופשת לידה עם הבת שלי הייתי במכון האונקולוגי, כך שאתם יכולים לתאר לעצמכם איך זה לגדול במשפחה כזו

איימן עודה: אבל עכשיו את נראית מצוין

יאנה מרגולין: תודה רבה

יאנה מרגולין:  לידי נמצאת גלי מיכאלי שגם חברה בעמותה, עם סיפור משפחתי מאוד דומה, היא קצת יותר טרייה אחרי טיפולים, כמו שאפשר לראות

יאנה מרגולין:  הלוואי ויכולתי להגיד לכן שאנחנו יוצאות דופן בקרב הנשאיות

איימן עודה: אני רוצה להגיד לך משהו, יש את הדבר האנושי האמיתי ויש כושר לנאום, איך הופכים לאנשים שנואמים טוב, כשמגיעים סיפור כמו הסיפור שלך ברגש הזה, זה דבר שכובש את כולם, אז כל הכבוד לך

יאנה מרגולין: תודה רבה

יאנה מרגולין:  הלוואי ויכולתי להגיד לכם שגלי ואני יוצאות דופן וזה המזל הרע שלנו שאצלנו במשפחה יש כזו חדירות של מוטציה, יש כזו השפעה גדולה

יאנה מרגולין:  אבל לצערי, אצלנו בקהילה שהעמותה מנהלת, שיש בה אלפי גברים ונשים נשאים, אנחנו רואות שזה סיפור שחוזר על עצמו שוב ושוב  במשפחות רבות

יאנה מרגולין:  סרטן שפוגע בכל דור במשפחה, בנשים צעירות שנפטרות כתוצאה ממנו, ילדים שנשארים יתומים בגיל צעיר ואז בעצם מחכים לתורם, מתי הם יחלו

יאנה מרגולין:  חיים ממעקב למעקב בחרדה מאוד גדולה

יאנה מרגולין:  אני באמת לא מאחלת את זה לאף אחד כי גם כשאת נשאית בריאה את כל הזמן חיה בתחושה שעוד מעט זה יגיע אליך, במיוחד אם גדלת בבית שבו הסרטן חזר שוב ושוב

יאנה מרגולין:      מבחינת הרפואה המודרנית יש שתי הצעות על השולחן

יאנה מרגולין:  הראשונה בסל הבריאות והיא לעבור ניתוחים מפחיתי סיכון של כריתת שדיים וכריתת שחלות

יאנה מרגולין:  בכריתת שדיים לפחות יש גילוי מוקדם של סרטן שד, אז אפשר להגיד שזה לא הכרחי, לגבי כריתת שחלות אין כרגע גילוי מוקדם לסרטן השחלות, זה סרטן מאוד קטלני ולכן הנשים האלה נאלצות לעבור כריתת שחלות מוקדמת, להיכנס לגיל המעבר בגילאי 40-35, אובדן פוריות, פגיעה בדימוי גוף, סיבוכים ניתוחיים ועוד

יאנה מרגולין:       ישנה טכנולוגיה שכבר זמן רב בשימוש ונקראת PGD לאבחון טרום השרשתי

יאנה מרגולין:  כשמתבצעת הפריית מבחנה, לפני שמחזירים את העוברים לרחם בודקים אותם לנשאות המוטציה ומחזירים רק אתה עוברים שאינם נשאים וכך המוטציה לא מועברת לדור הבא ונולדים לנו ילדים וילדות בריאות שלא צריכים לחיות בצל המחלה

יאנה מרגולין:         הטכנולוגיה בשימוש, הוכחה כבטוחה, יעילה ואפילו כחוסכת כסף למערכת הבריאות, גם יחסית לנשאים בריאים שהמערכת צריכה לעקוב אחריהם, שלא לדבר על חולי סרטן והעלות הגבוהה שלהם למערכת

יאנה מרגולין:  הבעיה היא שהטכנולוגיה הזאת לא בסל הבריאות כרגע לנשאות BRCA

יאנה מרגולין:  מה שקורה כתוצאה מכך, כמו שפרופ' מיטלמן הזכיר במצגת שלו, הפערים הולכים וגדלים

יאנה מרגולין:       אנשים שיש להם את האפשרות הכלכלית עוברים את ה-PGD באופן פרטי וכתוצאה מכך יכולים לאפשר למשפחה שלהם לקטוע את השרשרת של העברת המוטציה הזאת ולהוליד ילדים שאינם נשאים ולא יצטרכו להיות במעקב כל חייהם, או גרוע מזה להיות חולים בסרטן

יאנה מרגולין:  לעומת זאת, משפחות בהן המצב הכלכלי יותר ירוד, אין להם גישה לטכנולוגיה הזאת והמוטציה ממשיכה לעבור מדור לדור ולפגוע בעוד נשים וגברים

יאנה מרגולין:  סרטן הלבלב, שהוא 90% תמותה, גם קשור לגן ה-BRCA, כך שאפשר לראות כמה המוטציות האלה קטלניות

גלי מיכאלי: אני מבקשת להוסיף משהו, כאחת שהיה לה מזל גם לעבור סרטן, גם לעבור PGD וגם להיות נשאית לא לאחת, אלא לשתי מוטציות

גלי מיכאלי:  PGD   זה לא פיקניק

גלי מיכאלי:  זה דורש לעבור IVF זה מוריד את הסיכויים להצלחה ולכן לוקח יותר זמן, יש יותר אכזבות, יותר הורמונים, יותר מכל סוגי הקשיים

גלי מיכאלי:  עדיין, אם הייתי צריכה לבחור שוב, ועשיתי מספר שנים לא מעטות של PGD וכימותרפיה, לא הייתי חושבת פעמיים אם לעשות שוב את ה-PGD בשביל לדעת שאני יכולה למנוע את זה מילדיי

גלי מיכאלי:  המצחיק הוא שאני עוד נחשבת בת מזל כי התאפשר לי לעשות את זה

איימן עודה: הרבה הערכה

איימן עודה:  שמחים בשבילך וגאים בך

איימן עודה:  כל הכבוד

גלי מיכאלי: הנקודה היא אחרת, למרות שהתאפשר לי, יש לי עדיין ילדה שלא עברה PGD ודבר שני, זה משהו שחייב להיות שוויוני

גלי מיכאלי:  לא ייתכן שזה יהיה עניין סוציו-אקונומי

גלי מיכאלי:  יש המון מקרים בהם זה מתבקש, גם ככה עושים טיפולי פוריות במשפחות כמו שלנו, שהסיכונים הם גבוהים, זה כזה נו בריינר, גם כלכלי וגם נפשי, שאנחנו באות וקוראות לדבר הזה להיות לא רק לעשירים

איימן עודה: תודה רבה לשתיכן

איימן עודה:  מתי ערבים ויהודים ידברו רק על דברים כאלה? רק איך לשפר, לעשות דברים טובים?     

פרופ' איתן פרידמן: אפשר להתחיל עכשיו

פרופ' משה מיטלמן: לכן אנחנו מברכים אותך על הדיון, כי זה בדיוק לכולם

איימן עודה: תודה רבה לכם

איימן עודה:  נעמה אלבז, עמותת גדולים מהחיים, בבקשה

נעמה אלבז: שלום ותודה רבה על רשות הדיבור ועל הדיון החשוב

נעמה אלבז:  אני מייצגת את עמותת גדולים מהחיים, הדיון שהיה פה מרתק ואני לא רופאה ולא מדענית

נעמה אלבז:  אנחנו עוסקים ומלווים 1,700 משפחות בכל שנה של ילדים חולי סרטן והמשפחות שלהם מכיוון שכשמדובר בילדים המחלה היא אירוע משפחתי שנמשך שנים, מהרגע שהילד מאובחן בסרטן, מגיל 0 עד 18, עכשיו הרחבנו גם מעבר ל-18

נעמה אלבז:  מדובר במסע של כמה שנים שכל המשפחה עוברת אותו

נעמה אלבז:       מאובחנים 500 ילדים בכל שנה בישראל

נעמה אלבז:  אנחנו עמותת ההורים כמעט היחידה שאנחנו מקבלים את כל המשפחות, אצלנו אין הבדל בין דת, לאום

נעמה אלבז:  בכל הפעילויות יש אצלנו אחד לצד השני משפחות דתיות, חילוניות, משפחות ערביות, אוקראיניות ורוסיות

פרופ' משה מיטלמן: סליחה שאני קוטע אותך, נדמה לי שכל העמותות עושות בדיוק אותו דבר בהיבט הזה

פרופ' משה מיטלמן:  זו לא רק עמותה אחת דואגת שלא תהיה אפליה

איימן עודה: נכון ובכלל בבתי החולים ובכל עולם הרפואה בוודאי

נעמה אלבז: בעמותות חולים לילדים, למיטב ידיעתי, לצערי המאוד רב, זה לא המצב, אבל אני רוצה להתקדם

נעמה אלבז:  אנחנו מלווים אותם במשך כמה שנים, כאשר סרטן ילדים זו מחלה אחרת מתברר

נעמה אלבז:  אצלנו אין את נושא המניעה, אין סרטן שד, אין סרטן מעי הגס

נעמה אלבז:  ישנם סרטנים אחרים, יש בין 20%-15% גידולי ראש, בתוכם  GBM שזה גליובלסטומה, מחלה קשה איומה וחשוכת מרפא, שאינה ברת טיפול ואנחנו ממשיכים ללוות את הילדים האלה כשהם חולים ומסתובבים עם הגידולים האלה במשך שנים ומטפלים באיכות החיים שלהם

נעמה אלבז:        לשמחתנו הצלחנו להכניס לסל הבריאות בשנים קודמות בדיקות DNA לאבחון לכל הילדים, הישג שאנחנו מאוד מתגאים בו

נעמה אלבז:  גם בסל הנוכחי, אנחנו מחכים לתשובה על משהו שהוא לכאורה אזוטרי אבל משמעותי מאוד, שאלה הסעות לטיפולים אונקולוגיים, כיוון שילדים במשך שנים צריכים להגיע לכל בדיקת דם, לכל שטיפה, צריכים להגיע למחלקה ולא לכל המשפחות יש את האפשרות לעשות את זה בלי עזרה והסעה, הם לא יכולים לנסוע כמובן בתחבורה ציבורית

נעמה אלבז:      המערכת החיסונית של הילדים נמוכה מאוד אחרי הטיפולים והקמנו רשת של גני חלומות, גנים סטריליים שאנחנו בונים מאפס לילדים חולי סרטן, המקום היחיד שהם יכולים ללכת

נעמה אלבז:  כך הם יכולים להמשיך ללכת למערכת הגנים, אחרת הם יושבים בבית ושם מקבלים עוד טיפולי שיקום

נעמה אלבז:  ישנה מעטפת שיקומית מלאה שמותאמת לכל הלקויות שאתם לצערנו הם יוצאים והעיכובים ההתפתחותיים שהם יוצאים מהטיפולים עם העיכובים האלה בגלל הטיפולים האגרסיביים

נעמה אלבז:       אנחנו עכשיו מרכיבים את כל נושא השיקום גם לילדים יותר גדולים, מעבר למעונות היום השיקומיים שלנו, כי לצערי זה נושא שאין לו מענה

נעמה אלבז:  אין הבנה שילדים צריכים להמשיך לקבל טיפולים שיקומיים, פיזיו-מוטוריים, פסיכולוגיים, רגשיים, הם צריכים לקבל אותם כי הם נשארים עם עיכובים שאם לא מטפלים בהם הם מתדרדרים

נעמה אלבז:  אנחנו נכנסים לנושא הזה בשנה הזאת, מרחיבים את הפעילות שלנו בתוך גני החלומות וגם מחוץ להם, בגני ילדים יותר גדולים שהטיפולים האלה שכרגע לא זמינים להם

נעמה אלבז:         הכובע הנוסף שבשמו הצטרפתי לדיון הזה, הוא שאנחנו גם משקיעים במחקר

נעמה אלבז:  לפני שלוש שנים חברנו ל-ICRF, הקרן לחקר סרטן בישראל ונתנו מלגת מחקר לשלוש שנים לפרופ' ערן משורר מהאוניברסיטה העברית, הכותרת של המחקר שלו הוא כיצד משפיעה מוטציה ייחודית בהיסטון H3 על התפתחות סרטן גליובלסטומה בילדים

נעמה אלבז:  נושא המחקר לצערנו הוא נושא שאין לו הרבה מחקר

נעמה אלבז:       מחקר של סרטן ילדים הוא נושא שבארץ כמעט לצערנו לא קיים, הוא קיים בעיקר בעולם, לא מספיק

נעמה אלבז:  ישנם תקנים, ישנם שמונה בתי חולים בארץ שיש להם יחידה פעילה לאונקולוגיה ולהם יש תקן של מתאמים בין לאומיים שמאתרים את המחקרים בעולם ומכניסים את הילדים לתוכם

נעמה אלבז:  התקנים האלה, בכל בתי החולים, ממונים על ידי עמותות באופן מלא, זה תקן שלא ממומן על ידי המדינה וכל העמותות פה מתגייסות כדי לעזור כי אנחנו צריכים לתת לילדים כל סיכוי שהוא

נעמה אלבז:  שנהיה כולנו בריאים, תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  דר' קרן גונן, מנהלת עמותת עיל"מ, עמותה ישראלית לגידולי מוח, בבקשה

אורן גונן: שלום ותודה רבה על ההזמנה

אורן גונן:  עמותת עיל"מ קיימת חמש שנים

אורן גונן:  בתחילה היא קמה כעמותה לסרטני מוח רק לגידולים ראשוניים

אורן גונן:  דובר כאן על גליובלסטומה, זו בעיקר האוכלוסייה שטיפלנו בה בהתחלה, לאט לאט התחלנו להיות עמותה של כל גידולי המוח, כרגע גם בגרורות וגידולים משניים אנחנו מסייעים

אורן גונן:  אז כל חברותי שנמצאות כאן, אנחנו מן הסתם בעלות מכנה משותף ומאבק משותף

אורן גונן:      ישנה טכנולוגיה חדישה שקיימת שהיא פורצת דרך

אורן גונן:  כל הנושא של גידולי מוח הוא מאוד רגיש, אין לנו יותר מידי פתרונות או תרופות וכל טכנולוגיה שרק יוצאת לשוק אנחנו קופצים עליה כי המוח הוא משהו מאוד בעייתי ורגיש וכל טכנולוגיה שהיא פורצת דרך זה בהחלט מקום שמדינת ישראל צריכה לתת לו מקום

אורן גונן:       הבקשה שלנו מסל התרופות לשנת 2024 זו טכנולוגיה של לייזר תחת MRI שמסייעת ב-83% שהגרורות לא יחזרו

אורן גונן:  היא כרגע נמצאת רק בבית חולים אחד במרכז הארץ, היא לא זמינה לכלל החולים ומאוד נשמח אם באמת יתאפשר לכלל החולים מכל סוגי האוכלוסייה ולא רק מהרפואה הפרטית, לתת את המענה הזה

אורן גונן:    מעבר לזה כולנו כאן עושים שינוי כי כל הנושא של טכנולוגיה, הייתי פה לפני כמה שנים כשהכניסו את האופטיום למוח, שמאוד סייע ובכלל הטכנולוגיה היום חייב לבוא ולקבל מקום, אנחנו כל פעם מופתעים מהיכולות המדהימות של הטכנולוגיות

אורן גונן:  חשוב לי לומר שהעמותה שלנו מלווה על ידי מיטב הרופאים בארץ, מיטב מנתחי המוח בארץ וכולם פה אחד ממליצים על הטכנולוגיה הזאת

אורן גונן:  אני אמנם דוקטור אבל אני לא רופאה, אני עובדת סוציאלית, אבל אם כל הרופאים ממליצים פה אחד, אני חושבת שיש כאן מקום למשרד הבריאות לגייס את הטכנולוגיה הזאת

אורן גונן:  תודה ויום טוב לכולם

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  פרופ' סיריל כהן, נשיא הארגון הישראלי לחקר הסרטן, בבקשה

פרופ' סיריל כהן: שלום לכם ותודה על ההזמנה

פרופ' סיריל כהן:  אני רוצה להביע גם דאגה וגם תקווה

פרופ' סיריל כהן:  הדאגה היא כי בסופו של דבר המחקר מתחיל בעיקר בארץ, באוניברסיטאות ובבתי החולים ולצרכים האלה אנחנו צריכים אנשים, אנשים שבדרך כלל משתלמים בחו"ל וחוזרים ארצה

פרופ' סיריל כהן:  לצערנו אנחנו במצב של בריחת מוחות ואני רוצה להדגיש את הנושא הזה כי בסופו של דבר הכול קם ונופל על אנשים

פרופ' סיריל כהן:      אני רוצה לספר את הסיפור האישי שלי, חזרתי לפני 16 שנה מבית חולים בארצות הברית שנקרא NIH, מכון הבריאות הלאומי, עם טכנולוגיה שעוד לא הייתה קיימת, שמתבססת בחלקה על מה שפרופ' מיטלמן סיפר שזליג אשחר פיתח

פרופ' סיריל כהן:  החלטנו ללכת קדימה ולפתח את זה

פרופ' סיריל כהן:  הרבה פעמים אני שומע שאפשר לסמוך על תרופות מחו"ל וכן הלאה, אני רוצה לספר לכם שכאשר פנינו לחברה בחו"ל שיש לה טיפול כזה שאנחנו בנינו, החברה אמרה שזה לא משתלם לה להגיע ארצה כי אין מספיק חולים וגם, כי בסופו של דבר מבחינת מערכת הבריאות היא לא תוכל להחזיר את עלות הטיפול

פרופ' סיריל כהן:       בסוף חברנו יחד עם פרופ' פולנס סטפנסקי, פרופ' משה גת, בנינו טיפול CAR T הראשון מסוגו בארץ שהוא כחול לבן לחולה מולטיפל מיאלומה - מיאלומה נפוצה ואנחנו כבר שנתיים מאז שהטיפול הזה התחיל, כבר 100 חולים טופלו, כמעט אחד בשבוע

פרופ' סיריל כהן:  דבר שני, הגענו למצב של כמעט 90% תגובה ומחצית מהחולים האלה חווים הפוגה מלאה

פרופ' סיריל כהן:       כמונו יש עוד כמה חוקרים כאלה בארץ, אז שני דברים: אחד, צריך לעודד את האנשים האלה לחזור ארצה עם הידע הזה

פרופ' סיריל כהן:  דבר שני, כמובן אמצעים של מחקר

פרופ' סיריל כהן:  היום אני ראש התחום של רפואה ומדעי החיים בקרן הלאומית למדע, אנחנו מאוד חוששים מקיצוצים בתקציבי המחקר, למרות שיש פה גם את משרד הריאות וגם האגודה למלחמה בסרטן,  שבאמת תומכים

פרופ' סיריל כהן:  אנחנו באמת חוששים בזה

פרופ' סיריל כהן:  אנא אל תפגעו במחקר, מחקרים כאלה זה עלות אולי של שעה/שעתיים טיסה של 35F, בלי כמובן לזלזל במערכת הביטחון, זה יכול להציל חיים

פרופ' סיריל כהן:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  דר' איליה סטמבלר, תנועת אזרחים ותיקים, אחרון הדוברים

דר' איליה סטמבלר: תודה רבה כבוד היושב-ראש על זכות הדיבור, שמי דר' איליה סטמבלר, יושב-ראש עמותת ותק, התנועה לאיכות ואריכות חיים, השם הקודם שלה היה תנועת האזרחים הוותיקים ואנחנו מקדמים מחקר ופיתוח למניעת מחלות זקנה כמכלול

דר' איליה סטמבלר:  אני רוצה למשוך את תשומת לב הוועדה לעובדה שגורם הסיכון העיקרי למחלת הסרטן הוא תהליך ההזדקנות

דר' איליה סטמבלר:  אנחנו יודעים שמחלת הסרטן היא מחלה מאוד מגוונת, יש הרבה מאוד סוגים אבל כל הסוגים עולים בצורה תלולה עם הגיל, בשכיחות, בחומרה, בתמותה, מה שאומר שתהליך ההזדקנות הוא גורם הסיכון העיקרי של מחלת הסרטן, כמו שהוא גורם סיכון עיקרי של כלל מחלות כרוניות כולל סוכרת, מחלות לב ועוד

דר' איליה סטמבלר:       מה שזה אומר בפועל, שאם אנחנו באמת רוצים למנוע את מחלת הסרטן כמו גם מחלות כרוניות אחרות, אנחנו צריכים להתערב בתהליך ההזדקנות באופן טיפולי, יזום ואפשר לעשות את זה

דר' איליה סטמבלר:  אפשר להתערב בתהליך ההזדקנות ולמנוע מגוון מחלות זקנה

דר' איליה סטמבלר:  יש הוכחות התכנות שאפשר להציג בדיון יותר נרחב, אבל אני רק אציין שזו הגישה שהיא עיקר תחום שנקרא ג'רוסיינס, זה התחום שאנחנו מקדמים בעמותת ותק בשיתוף עם גופים בין לאומיים אחרים, בכנסים בין לאומיים, ביצירת שיתופי פעולה קונסורציומים, עידוד קולות קוראים, גם קולות קוראים בין לאומיים ואני מקווה שהגישה הזאת, של התערבות בתהליך ההזדקנות כדי למנוע מגוון מחלות זקנה, כולל מחלת הסרטן, גם תזכה לדיון בפורום הזה כי הוא חשוב מאוד לכלל הציבור

איימן עודה: תודה רבה לך דר' סטמבלר ותודה רבה לכולכם

יסמין פרידמן: מה התכל'ס? מה יוצא מהדיון הזה? יש פולו אפ?      

איימן עודה: אתה שואל ואתה צודק

איימן עודה:  אני אסכם, המבחן שלנו, בעיקר שלי, הוא איך להמשיך עם הסיכום הזה  כדי שבסוף נראה תוצאות

איימן עודה:  שמענו היום כי התחום האונקולוגי מתקדם לכיוון של רפואה מונעת מצד אחד ומהצד השני לכיוון של פיתוחים טכנולוגיים ותרופתיים לטיפול במחלות הסרטן השונות וכן לרפואה מותאמת אישית,  בין אם לפי גנים, גיל, סוגי סרטן שונים ומוטציות שונות

איימן עודה:    עלינו להבטיח את הנגשתם של הטיפולים המתקדמים ביותר בסל התרופות עבור חולי הסרטן הזקוקים לכך, מכיוון שהסל הציבורי הוא הדרך היחידה להנגיש את הטיפולים הללו לכולם

איימן עודה:    כמו כן, עלינו להבטיח את המשך הבאתם של מחקרים בינלאומיים לכאן ועל המשרדים הנוגעים בדבר לראות איך ניתן ליצור סביבה אטרקטיבית לחברות רב לאומיות כדי שיוכלו לבוא ולהביא מחקרים עבור החולים בארץ

איימן עודה:  בתחום הסרטן כל מהלך כזה הוא עולם ומלואו, חיים שלמים

איימן עודה:  הוועדה קוראת למשרד האוצר להשקיע תקציבים במחקר ופיתוח בתחום הסרטן

איימן עודה:       הוועדה קוראת למשרד הבריאות ומשרד המדע והטכנולוגיה, לבחון  כיצד הם פועלים להנגשת הטיפולים וקידום המחקרים שעלו כאן היום

איימן עודה:  עליהם לפעול להבאת מחקרים נוספים בתחום הסרטן לישראל ולהגדיל את שיתופי הפעולה עם חברות בין לאומיות

איימן עודה:      הוועדה קוראת למשרד הבריאות לעודד את הציבור לעשות בדיקות מקדימות לצורך גילוי מוקדם וכן להעלות את המודעות של הציבור לטכנולוגיות המתקדמות הקיימות היום בישראל

איימן עודה:  כמו כן, הוועדה קוראת למשרד לעשות ככל הניתן כדי להקל על חולי הסרטן ולהגביר את ההיענות שלהם לטיפול על ידי שילוב גישות חדשות בטיפול במחלה

איימן עודה:        לבסוף, שמענו היום ממספר חוקרים ורופאים על בדיקות מונעות וטיפולים חשובים אשר ניתן וחשוב להכניס לסל התרופות כך שיהיו נגישים לכלל הציבור

איימן עודה:  בהם, הטיפול ברפואה משלימה, והבדיקה של מיפוי שומות דיגיטלי לגילוי מוקדם של סרטן העור

איימן עודה:       לגבי מה ששאלת, לדעתי זו השאלה החשובה ביותר

איימן עודה:  בגילוי נאות, יש מקומות שכן אפשר ומקומות יותר קשים לפעמים באופן הפרסונלי

איימן עודה:  שר האוצר ואני, כל אחד בפלנטה אחרת

איימן עודה:  אבל עם שר הבריאות יש דיבור ויש אפשרויות

איימן עודה:  אני מרגיש אליו גם באופן הפרסונלי קרבה מסוימת ואני מבטיח לעשות הכול כדי לקדם את הדברים הללו

פרופ' איתן פרידמן: אם יורשה לי להציע משהו קונקרטי, אני מכיר את המערכת, אם אנחנו כגוף אחד לא נבוא עם דברים קונקרטיים, לא הצהרה כללית יחד עם שלום עולמי על הדרך, אנחנו רוצים גם דברים קונקרטיים

פרופ' איתן פרידמן:  תעשה את התעדוף, כל אחד שדיבר כאן יגיש לך את שלושת הדברים העיקריים שהוא היה רוצה, אתה תעשה את התעדוף ועם זה אפשר ללכת לשר הבריאות

איימן עודה: אני מכבד ומקבל את מה שהצעת כהמלצה

איימן עודה:  אני מבקש מכולם לשלוח לי את הדברים, זה יעזור לכולנו

איימן עודה:  תודה רבה לכולם הישיבה נעולה