ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 162, 2024-02-12 00:00

יונתן מישרקי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות

יונתן מישרקי:  על סדר-היום: הצעת צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שינוי התוספת השנייה א' והתוספת השנייה ב' לחוק), התשפ"ד – 2024; והצעת צו הגנה על בריאות הציבור (מזון)(החלת הוראות האיחוד האירופי וקביעת תנאים והחרגות (תיקון), התשפ"ד-2024

יונתן מישרקי:      כפי שכולנו פתחנו את הבוקר הזה ברגשות מעורבים – מצד אחד, שמחה על שחרורם בסיעתא דשמיא וכוחות הביטחון של שחרורם של שני הביטחון פרננדו סימון מרמן ולואיס הר, שב"ה – גם דיברתי הבוקר עם שר הבריאות – הם נמצאים במעקב

יונתן מישרקי:  מצבם טוב

יונתן מישרקי:  יחד עם זאת, גם הבוקר שמענו את הבשורה הקשה על נפילתם של שניים מלוחמינו, שניהם בנים של אנשי ועובדי מערכת הבריאות - החייל עדי אלדור בנו של ד"ר לירון אלדור, חייל אלון קליינמן, בנו של פרופ' גיא קליינמן

יונתן מישרקי:  אנו מבקשים מכאן לשלוח תנחומים למשפחות היקרות

יונתן מישרקי:      לפני שנצלול לתוכן הישיבה אבקש מעינב, נציגת משפחות החטופים, בבקשה

עינב מוזס: בוקר טוב

עינב מוזס:  קודם כל תודה רבה על האפשרות להיכנס ולהשמיע את דברינו

עינב מוזס:  אני עינב, הכלה של גדי מוזס

עינב מוזס:  מבחינתי הוא כמו האבא השני שלי

עינב מוזס:  גדי מוזס, בן 79, חבר קיבוץ ניר עוז, ממקימי הקיבוץ

עינב מוזס:  נחטף ב-7

עינב מוזס: 10 מהבית שלו, מהמיטה שלו

עינב מוזס:  זוגתו לחיים מזה 19 שנה אפרת כץ נרצחה באותו יום והוא נחטף

עינב מוזס:       היה לי חשוב להגיע דווקא לוועדה הזאת כי גדי הוא אגרונום מאוד מוערך בארץ ובעולם, הוא נסע להמון שליחויות ועדיין נוסע מטעם משרד החקלאות גם למדינות מתפתחות

עינב מוזס:  העביר שם המון קורסים וסדנאות כדי לעזור למדינות האלה לצאת מהעוני שבהן נמצאות

עינב מוזס:  ראה בזה שליחות

עינב מוזס:  עדיין מעביר המון סדנאות והרצאות בכפר סילבר לאנשים שבאים מחו"ל כנציג המדינה, כנציג משרד החקלאות ומשרד החוץ

עינב מוזס:        מבחינתו החקלאות היא הציונות

עינב מוזס:  החקלאות בנגב היא מימוש הציונות מבחינתו והיה לו ברור –לא משנה מתי ולא משנה מה המצב הביטחוני כי אנחנו חיים בעוטף, במועצה אזורית אשכול

עינב מוזס:  זה ביתו

עינב מוזס:  לא יצא משם גם כשהקסאמים נחתו מעל ראשו

עינב מוזס:  הוא האמין במדינה, חינך אותנו להיות אזרחים שומרי חוק, תורמים למדינה

עינב מוזס:  בדיוק הבן שלי אמר לי, שסבא תמיד חינך אותו להגיע הכי רחוק שאפשר ולתרום הכי הרבה שאפשר למדינה, והתמונה הראשונה שראינו ברשת שהחמאס העלה, המבט המבועת שהיה לו בעיניים כשהוא מוחזק ומועבר לתוך עזה ברגליים יחף אמר הכול על הבעתה והשוק שאיך זה יכול להיות שהוא אזרח המדינה נמצא פה בתוך עזה

עינב מוזס:  אם תראו את המבט שלו תבינו מה עבר עליו

עינב מוזס:  זה לא משהו שמישהו מאתנו אי פעם חלם שיהיה

עינב מוזס:      אנשים אומרים לי – אני לא מאמינה שאני פה אחרי ארבעה וחצי חודשים

עינב מוזס:  אנחנו בכלל לא צריכים לדבר על זה

עינב מוזס:  הם לא פה

עינב מוזס:  אני רואה בכולכם – גם במי שעובד בתוך הכנסת וגם מי שעובד מחוץ לכנסת בתפקידים הבכירים שנמצאים פה – אתם מנהיגים, אתם מובילים דרך, אתם מובילים דעת קהל

עינב מוזס:  מאוד פוגע ובעיקר מפחיד אותי כאזרחית המדינה, מה שקורה פה בשבועיים האחרונים

עינב מוזס:  יש איזו הסתה ישירה או עקיפה נגד משפחות החטופים

עינב מוזס:  אנחנו לאט לאט מאבדים את התמיכה הציבורית כי מציגים אותנו כמי שאכפת לנו רק מיקירינו ולא מביטחון המדינה ומהחיים של המדינה

עינב מוזס:  ראש הממשלה בעצמו אומר: אם נעצור עכשיו את הלחימה זה עניין של זמן 7

עינב מוזס: 10

עינב מוזס:  אז מה זה אומר, שלנו לא אכפת שיהיה שוב 7

עינב מוזס: 10? זה שקר גס, זה עיוות של המציאות

עינב מוזס:  אני תושבת מועצה אזורית אשכול

עינב מוזס:  פוניתי מהבית שלי

עינב מוזס:  מי כמוני יודע שהמציאות הביטחונית חייבת להשתנות אבל יש לזה זמן ואנחנו מההתחלה אומרים: תעצרו רגע את הלחימה, תוציאו אותם ותמשיכו בפעילות

עינב מוזס:  נפגשנו עם עשרות אנשי ביטחון בחודשים האלה כי אני באמת לא מבינה בביטחון

עינב מוזס:  ועשרות אנשים שהקדישו את חייהם לביטחון אמרו לנו שחייבים – לא רק אפשר - לעצור את הלחימה, להוציא את החטופים, ולצה"ל ולמערכת הביטחון יש הידע והיכולת לבוא בחשבון אחר עם החמאס ולשנות פה אתת המציאות הביטחונית

עינב מוזס:      אני מבקשת מכם ועם כל האנשים שאתם מדברים – אל תיתנו לנתונים הלא מדויקים האלה להפחיד אתכם

עינב מוזס:  אל תיתנו לזה לזרוע פחד בקרב הציבור

עינב מוזס:  זה לא נכון שאם נעצור את המלחמה עכשיו ונוציא את החטופים הלך על המדינה שלנו והחטוף הבא הוא מעבר לפינה

עינב מוזס:  וגם אם כן – תרצו לדעת שהמדינה עומדת שם לצדכם

עינב מוזס:      המדינה שלנו לא נחרבה ב-7

עינב מוזס: 10 אבל כולנו בטראומה

עינב מוזס:  המדינה שלנו ממשיכה לתפקד פיזית, לכאורה היא מתפקדת

עינב מוזס:  יש פה ישיבות בכנסת, כל אחד מכם הולך לעבודה

עינב מוזס:  החיים שלנו נעמצרו אבל זה כבר משהו אחר

עינב מוזס:  פיזית החברה שלנו מתפקדת אבל בפנים החברה שלנו חבולה, היא עברה טראומה, החברה שלנו גוססת

עינב מוזס:  והיא לא תוכל להשתקם אם החטופים לא יחזרו בחיים, ואם הנרצחים לא יחזרו לקבורה בישראל, בבית שלהם, באדמה שלהם

עינב מוזס:  אנחנו נהיה חברה ללא ערכים

עינב מוזס:  אנחנו נשאיר בשבי את הערכים של העם היהודי, של החברה שלנו אם הם לא ייצאו משם בחיים, אם לא נוציא אותם בחיים

עינב מוזס:  נשאיר בשבי את הערבות ההדדית שכל כך מאפיינת את החברה שלנו

עינב מוזס:  אנחנו נשאיר בשבי את האמון שכל אזרחי במדינה איבדו במדינה ובצבא ובמנהיגים ב-7

עינב מוזס: 10

עינב מוזס:  נשאיר בשבי את המחויבות של הממשלה ושל המנהיגים שלנו כלפי האזרחים, המחויבות כלפי חיי האזרחים וכלפי הביטחון שלהם ולא רק כלפי ההישרדות הפוליטית של נבחרי הציבור

עינב מוזס:  יש לכם זכות להיות נבחרי ציבור אבל יש לכם גם חובה מאוד גדולה

עינב מוזס:  לכולנו יש חובה מאוד גדולה

עינב מוזס:  אנחנו לא יכולים להשאיר אותם שם

עינב מוזס:  התחילו לרמוז לנו שעוד שלושה שבועות יתחיל חג הרמדאן ואם הם לא ייצאו בשלושה שבועות האלה, הסיכוי יורד למינוס וכולנו מבינים למה

עינב מוזס:  אין לנו זמן, וכבר עכשיו יש לנו דד לין

עינב מוזס:  זהו

עינב מוזס:  לא יודעת מי ישרוד שם עוד שלושה שבועות ולא חושבת שצריך לחכות עוד שלושה שבועות

עינב מוזס:  אנחנו המשפחות לא נכנסות למה צריך להיות במתווה ומה צריך להסכים ומה לא צריך להסכים

עינב מוזס:  אנחנו אומרים – שבו בחדר עד שיעלה עשן, הם בשבי – אתם מבחינתי אל תצאו מהחדר, אל תאכלו ואל תשתו עד שתגיעו להסכם שמקובל על כל הצדדים

עינב מוזס:  ואי אפשר לזרוק את האשמה על החמאס – הם לא מוכנים לדבר, יש להם דרישות בשמיים

עינב מוזס:  קחו אתם את האחריות

עינב מוזס:  תציעו הצעות שהחמאס לא יכול לסרב להן

עינב מוזס:  ברור שהם באו עם דרישות מפוצצות

עינב מוזס:  ככה זה במשא ומתן, כולנו באים עם דרישות לא הגיוניות כי אנחנו יודעים שאנחנו צריכים לוותר על זה אחר כך

עינב מוזס:  אנחנו לא יכולים להרגיש פה ביטחון אישי וביטחון חברתי לנצח, אם החטופים לא יחזרו בחיים

עינב מוזס:  אני לא יודעת איך אני הולכת לחנך את הילדים שלי, להמשיך להיות אזרחים שומרי חוק ותורמים למדינה אם המדינה לא עושה את המינימום למען אזרחיה

עינב מוזס:       ושוב – אל תיתנו לאף אחד לבלבל אתכם ולהפחיד אתכם

עינב מוזס:  הביטחון של המדינה לא ייעצר אם המלחמה תיעצר והחטופים יחזרו

עינב מוזס:  הגיעו אנשי מערכת הביטחון וראש הממשלה בעצמו אמר שהצבא הגיע להישגים גדולים ואני מאמינה

עינב מוזס:  זה הזמן לעצור ולהגיע למטרה שמבחינתנו היא ראשונה – לצערנו הוגדרה כשנייה – שחרור החטופים כי אחרת הניצחון, אם הוא בכלל קיים – הוא מאוד חלקי

עינב מוזס:  זה הזמן

עינב מוזס:  לא יהיה זמן אחר

עינב מוזס:  אני מבקשת מכל אחד מכם שיוצא מהחדר, לא משנה מה התפקיד שלו בתוך הממשלה או מחוץ לממשלה - תהדהדו את זה הלאה

עינב מוזס:  תהיו אתנו במאבק הזה כי אנחנו נאבקים פה על דמותה של המדינה

עינב מוזס:  זו לא סיסמה

עינב מוזס:  אני באמת מאמינה בזה

עינב מוזס:  אני נאבקת על החיים של גדי האהוב שלנו שתרם מעצמו כל החיים למען המדינה ולמען אחרים אבל אני באמת מרגישה כאימא לשלושה ילדים מתבגרים שאני נאבקת על הפרצוף של המדינה

עינב מוזס:  אני נאבקת על זה שהמדינה שלנו, שהחברה שלנו תוכל להשתקם ממה שקרה

עינב מוזס:  פעולה צבאית מוצלחת ככל שתהיה לא תוכל להחזיר את האמון, את הערבות ההדדית, את הערכים, את המחויבות של הממשלה כלפינו האזרחים

עינב מוזס:  זה רק שחרור החטופים יוכל להחזיר לנו

עינב מוזס:  אז אני בכוונה מסתכלת גם על הצד השמאלי של השולחן כי מבחינתי, אתם מכירים עוד מאות אנשים 

עינב מוזס:  לא אכפת לי גם אם אין להם שום תפקיד מוביל - תהדהדו את זה הלאה

עינב מוזס:  תהיו אתנו במאבק

עינב מוזס:  בואו אתנו לרחובות

עינב מוזס:  תצעקו אתנו, לא רק עבור היקירים שלנו; גם עבור הילדים והנכדים שלכם במדינה, וכמובן מי שיושב פה במקום הנכבד הזה

עינב מוזס:  גם אם אינכם חברי קבינט או שרים – יש לכם יכולת וחובה להשפיע

עינב מוזס:  ואתם נדרשים לכך

עינב מוזס:  תודה רבה

יונתן מישרקי: תודה רבה, עינב

יונתן מישרקי:  מישהו נוסף מהמשפחות רוצה לדבר? תודה רבה

יונתן מישרקי:      אחרי הדברים הללו כמובן הקושי של המעבר מהדברים ששמענו לנושא שנמצא על סדר-היום באמת קשה

יונתן מישרקי:  אבל אנחנו בכל זאת נצטרך לקיים את הדיון זהה

יונתן מישרקי:  לפני שאבקש מנציגת משרד הבריאות הגב' שרון גוטמן טרדולר – רק אומר: כרגע אין הסכמה של שר המשפטים לאישור הצווים הללו ולכן היום נקיים את הדיון וההצבעה תהיה במועד אחר אלא אם כן נקבל את ההסכמה עד סיום מועד הדיון

יונתן מישרקי:  בבקשה

שרון גוטמן טרדולר: מדובר בשני צווים ששניהם מכוח סעיף 3א בסמכות שר הבריאות לפי 3א לחוק הגנה על בריאות הציבור מזון

שרון גוטמן טרדולר:  צו אחד עניינו עדכונים של שינויים בחקיקה אירופית בנושא של מזהמים כימיים, החלפה של התקנה האירופית שאומצה בישראל והוחלה בישראל בינואר 23' והשני זה צו שמאריך את תקופת מעבר לבחירת יבואן או יצרן בה אפשר עדיין לפעול לפי הדין שהיה ערב החלת הדין האירופי בשלוש החקיקות שאומצו בינואר 23'

שרון גוטמן טרדולר:  באיזה צו רוצים להתחיל?     

יונתן מישרקי: נתחיל עם האיחוד האירופי ואז נעבור לכניסה לתוקף

שרון גוטמן טרדולר: מדובר בטיוטת צו הגנה על בריאות הציבור, מזון, שינוי התוספת השנייה א' והתוספת השנייה ב' לחוק שלגביה אין לנו אישור של שר המשפטים לגבי האכיפה המינהלית

שרון גוטמן טרדולר:  תקנות האיחוד האירופי 1881/2006 הוחלפה בשנת 23' בתקנה אחרת בשם אחר, כשהמהות עצמה לא השתנתה

שרון גוטמן טרדולר:  התקנה מחליפה, 2023/2015 מ-25

שרון גוטמן טרדולר: 4

שרון גוטמן טרדולר: 23, בעניין רמות מרביות עבור מזהמים- - - במזון והיא החליפה את תקנה 1881/2006

שרון גוטמן טרדולר:  רוב השינויים בין החקיקות הם נוסחיים

שרון גוטמן טרדולר:  גם פירטנו בדברי ההסבר בתוך תקנה 1881 במהלך שנת 23' היו עוד שינויים בנספחים של הערכים של הכמויות המרביות של מזהמים שגם הם הוטמעו בתקנה 915

שרון גוטמן טרדולר:  עדיין לא הספקנו לעדכן את זה במהלך 23' ולכן כל העדכונים נעשים עכשיו בפעימה אחת

שרון גוטמן טרדולר:       מדובר במספר עדכונים

שרון גוטמן טרדולר:  באירופה כל עדכון כזה מפורט בדברי ההסבר, מקבל חקיקה נפרדת, והסברנו את זה במפורט

שרון גוטמן טרדולר:  אם יהיו שאלות נוכל להסביר

שרון גוטמן טרדולר:  יש פה אנשי המקצוע משירות המזון

שרון גוטמן טרדולר:  מדובר בעדכונים של ערכים מרביים של מזהמים – סוגים של מזהמים שונים במזונות שונים שמעדכנים את הנספח לתקנה

שרון גוטמן טרדולר:  התקנה עצמה מהותה לא השתנתה

שרון גוטמן טרדולר:  אותן הוראות שהיו קיימות בתקנה 1881/2006, זה סוג של שינויי נוסח שנעשו, ולפי החוק, השיטה היא לאמץ את אירופה כל הזמן על- -      

יונתן מישרקי: מתי זה השתנה באירופה?     

אורי אור: עד שלא תהיה חקלאות

שרון גוטמן טרדולר: 915 - באפריל 23' הוחלפה התקנה האירופית בחדשה

יונתן מישרקי: למה זה מגיע רק עכשיו? מה לוקח זמן בתהליך?     

שרון גוטמן טרדולר: לפי החוק אנו צריכים לפרסם הודעה – בזמנו זה היה שר הבריאות, היום מנהלת שירות המזון – לתת זמן לציבור, 14 יום להגיב, ואחר כך אנו אמורים לקבל את הערותיו

שרון גוטמן טרדולר:  לקח זמן כי פרסמנו בסביבות אוגוסט, והיו כל מיני ענייני נוסח של אותה הוראת מעבר שבהתחלה הייתה באותו נוסח

שרון גוטמן טרדולר:  לקח זמן כי כל הקטע של הסכמת שר המשפטים, הנושא של האכיפה המינהלית לקח זמן להתאים את הנוסחים של הסעיפים ולכן זה התארך

שרון גוטמן טרדולר:  אותה תקנה כאמור עדכנה עוד עדכונים שהיו קודם שנכנסו בתקנה הקודמת האירופית ולקח לנו לכן קצת יותר זמן

יונתן מישרקי: ארצה לשמוע על אילו חומרים מדובר פה ולמה הם מסוכנים, די שאוכל לשמוע התייחסות שאר הגורמים סביב השולחן

יונתן מישרקי:  בבקשה

זיוה חממא: בוקר טוב, התקנה המדובר מתייחסת למזהמים כימיים במזון כלומר כל מיני דברים כמו מתכות כבדות, ארזן, קדמיום, עופרת

זיוה חממא:  אחד העדכונים מתייחס לחומר הנרקוטי שנמצא בזרעי קנאביס

זיוה חממא:  כלומר מדובר במגוון רחב, כל מיני רעלנים שמיוצרים על ידי פטריות, נקראים מיטוקוקסינים

זיוה חממא:  יש בהם מגוון רחב וסוגים שונים

זיוה חממא:  רעלנים שמייצרים צמחים שונים, כלומר כל מיני תרכובות כימיות, אם שנוצרות באופן וטבעי ואם כאלה שהן תוצאה של זיהום סביבתי או חקלאות אינטנסיבית, כל מיני תהליכים, ומוצאים את דרכם למזון ולצלחת של הצרכן

זיוה חממא:  ובגלל שהמחקרים והמידע הספרותי והמדעי מעידים על השפעות בריאותיות ממשיות כמו גרימת סרטון, כמו השפעה על כל מיני מערכות בגוף – כבד, כליות, התפתחות של ילדים, תינוקות, השפעות על העובר – מגוון מאוד רחב של השפעות בריאותיות ממשיות ארוכות טווח, גם אנו כרגולטור הישראלי והיום בהיצמדות לרגולציה האירופית גם הרגולטור האירופאי מצא לנכון להגביל את הרמות המרביות של המזהמים האלה במזונות שונים

זיוה חממא:  יש מספר עקרונות מנחים

זיוה חממא:  ככל שתרצו שאפרט, אשמח

יונתן מישרקי: לא חושב שצריך

יונתן מישרקי:  ברגע שאתם אומרים שזה מסוכן – זה מסוכן

יונתן מישרקי:  רק עד היום לא היה ידוע לנו שהחומר מסוכן?     

זיוה חממא: עד לנקודת זמן שבה אימצנו את החקיקה האירופית היו לנו חקיקות ישראליות נפרדות, שהתייחסו לחלק מהזהמים האלה

זיוה חממא:  למשל למתכות כבדות היו קווים מנחים שקיבלו מעמד של חקיקת משנה מתוקף חוק המזון שנכנס לתוקף בספטמבר 2016 כלומר כן היו רמות מרביות אך לא לכל המזהמים

זיוה חממא:  תהליך החקיקה במדינת ישראל כידוע ארוך, מורכב, וגם חשוב מאוד לזכור, שההיצמדות לחקיקה האירופאית באה על רקע של דרישה ארוכת שנים של התעשייה בישראל להיצמד לדרישות האירופאיות, היות שמדובר בשוק מאוד גדול - 500 מיליון בתי אב שכל הספקים בעולם מכירים את הדרישות הרגולטוריות של השוק הזה, ולכן הרבה יותר קל להיצמד לחקיקה הזאת בעוד שמדינת ישראל מדינה קטנה, שוק קטן

זיוה חממא:  אם יש לנו דרישות ייחודיות, הרבה יותר קשה- -     

יונתן מישרקי: למעשה ההתאמה של הקריטריונים הללו למה שקורה באירופה אמור להקל על התעשיינים לייצא?     

זיוה חממא: לטעמנו מייצר את המאזן שבין שמירה על בריאות הציבור, ולאפשר סחר הוגן, רציף, בדיוק כפי שמתאפשר עבור 500 מיליון איש באיחוד האירופאי

יונתן מישרקי: הבנתי

יונתן מישרקי:  בבקשה

שני דור: ארצה להוסיף על הדברים שאמרה ד"ר זיוה חממא – מדובר בתהליך שכבר קרה

שני דור:  באוגוסט 21' מדינת ישראל - זה עבר את הכנסת – החליטה לאמץ את הדין האירופי למזהמים כימיים ומזהמים מיקרו ביולוגיים עם החרגות

שני דור:  החריגה לבקשת משרד הבריאות פירות וירקות טריים, בשר ומוצרים גולמיים

שני דור:  באוגוסט 21' עברה החקיקה, והכניסה לתוקף, ב-1

שני דור: 1

שני דור: 23 נכנס לתוקף חקיקה אירופית בנושא מזהמים כימיים, על זה אנו מדברים - 1881

שני דור:  היום אנו באים ומניחים את הצו כי אותה רגולציה שאימצנו בינואר עברה התאמה

שני דור:  לכן כל השאלות במהות - למה לאמץ, איך לאמץ – התועלות ברורות, התעשייה יודעת, ואנו כאן מדברים, לפחות על הצו הזה, על החלפה

שני דור:  אין פה החמרה או שינוי סטטוס קוו כי המשמעות הייתה לאפשר סחר הוגן כי גם אם התעשייה הישראלית מיוצרת פה, אנו מדברים על חומרי גלם שמגיעים לפה

שני דור:  לכן זו הייתה הבקשה ואנו מבקשים כאן משהו טכני

שני דור:      לשאלתך למה לקח הרבה זמן – מדובר במהלך חדשני, ואנו כן צריכים לחדש את דרכנו ולייעל את תהליך האימוץ

שני דור:  אנו כל הזמן עם הפנים קדימה

שני דור:  אנו כבר היום יודעים שאת המנגנון הזה צריך וכדאי לשפר, ונהיה שם כדי לעמוד בלוחות זמנים כפי שהחוק מחייב אותנו

שני דור:      באותו הקשר גם דיווחנו לכנסת- -     

יונתן מישרקי: בסדר

יונתן מישרקי:  תודה

יונתן מישרקי:  משרד החקלאות, ארצה לדעת, מה עמדתכם וגם למה ההחרגה נוגעת רק לפירות וירקות טריים ולא לחומרים שאותם מייצרים מהם גם התעשיינים

יונתן מישרקי:  בבקשה

לילא שיני-חג'-יחיא: שלום, רציתי להגיב על הצו השני בנושא חומרי הדברה אבל אם תרצו בכללי, אנו רואים שהחלת התקינה האירופית בחוק המזון יוצרת לא מעט סתירות בין חוק המזון שבאחריות משרד הבריאות לחוק הגנת הצומח וכל הקשור לחומרי הדברה ובין כל החוקים של מוצרי מזון מן החי

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנחנו מאמינים שצריך קודם כל לעשות את הסדר דרך המלך בתוצרת הטרייה, אם זה בפירות וירקות, אם זה בחומר הגולמי ואז לעשות את הסדר לחומר המעובד

לילא שיני-חג'-יחיא:  כשתתחילו בצו השני אשמח להרחיב ולומר את עמדתנו בעניין עוד חומרי הדברה

יונתן מישרקי: לגבי הצו השני, תרצי להסביר אותו?     

שרון גוטמן טרדולר: הצו השני מתייחס להארכת תקופת מעבר

שרון גוטמן טרדולר:  כשנחקק החוק, במסגרת חוק התוכנית הכלכלית, ההחלטה על אימוץ חקיקה אירופית בשלוש חקיקות חומרי הדברה, מזהמים כימיים ומזהמים מיקרו ביולוגיים נקבע שתאריך התחילה יהיה 1

שרון גוטמן טרדולר: 1

שרון גוטמן טרדולר: 23

שרון גוטמן טרדולר:  היה אמור להיות תאריך מוחלט

שרון גוטמן טרדולר:  מאחר שערב הכניסה לתוקף קיבלנו פניות, שחלק מהתעשייה לא מוכנה עדיין ליישום, הייתה היענות שלנו, והעברנו צו גם כאן בוועדה בסוף שנת 22', שאפשר הוראת שעה של שלושה חודשים בשלב הראשון ליבואן או יצרן שבוחר להמשיך לעבוד לפי הדין שהיה ערב החלת ההוראות המאומצות, להמשיך למשך תקופה

שרון גוטמן טרדולר:  לבקשת התעשייה, היצרנים וחלק מהיבואנים הארכנו את זה פעם נוספת בחוק ההסדרים האחרונים ביוני האחרון של 23', הארכנו את זה שוב עד סוף מרס

שרון גוטמן טרדולר:  מאחר שקיבלנו הרבה פניות גם באמצעות משרד החקלאות מחקלאים שביקשו להשתמש בתקופה הזו בגידולי חיטה, ביקשו להאריך את זה בעוד תשעה חודשים, לכן הצו השני אומר – לא רק לחומרי הדברה; לכל שלוש החקיקות שאומצו אפשרות ליבואן או ליצרן שבוחר – הארכנו להם את זה בסך הכול לעוד שנתיים

שרון גוטמן טרדולר:  אם משהו היה צריך להסתיים בחוק ההסדרים של 21', בינואר 23' היה צריך ליישר קו, כמובן לא כולל פירות וירקות טריים שהוחרגו ממילא – כל אלה קיבלו הארכה נוספת ובצו הזה מוצע להאריך את זה עד סוף 24' שזה עוד שנתיים בעצם

שרון גוטמן טרדולר:  זו הסיבה של הצו השני לגבי שלוש החקיקות

יונתן מישרקי: זה אומר שהם ממשיכים להשתמש בחומרים מסוכנים? מה משמעות הדבר?     

שרון גוטמן טרדולר: לגבי מהות החומרים איני יודעת – זיוה תוכל להתייחס

שרון גוטמן טרדולר:  המשמעות שהחקיקה האירופית לא נכנסת לתוקף מבחינת מי שמודיע על כך

אלון שוסטר: אני לא חושב שהחקלאות הישראלית משתמשת - - - רוצים להתאים לרגולציה האירופית

שני דור: נשמח להגיב מקצועית

יונתן מישרקי: בבקשה

זיוה חממא: לעניין חומרי הדברה, יש חומרים שהם עובדתית אסורים נכון להיום בכלל לשימוש באירופה וכן מותרים בישראל

זיוה חממא:  אלה העובדות

יונתן מישרקי: השאלה המתבקשת – אם זה מסוכן – לא להתיר בכלל

יונתן מישרקי:  אם זה לא מסוכן, למה לבקש לדחות ולתת צווים כאלה שמתאימים לתקינה האירופאית? מה האמת?     

זיוה חממא: זאת האמת

זיוה חממא:  עובדתית יש חומרי הדברה שבגלל הרעילות שלהם, הן לאדם והן לסביבה, נאסרו לשימוש באירופה, ועדיין מותרים לשימוש בישראל

אלון שוסטר: כלומר חקלאות ישראל ומערכת המחקר הישראלית מרעילה את האזרחים

זיוה חממא: החוקרים הרבים ופאנלים המומחים הרבים שיש באירופה- -     

יונתן מישרקי: אני רוצה לחדד את העניין

יונתן מישרקי:  אם זו התשובה – הבנתי

יונתן מישרקי:  תודה

יונתן מישרקי:  משרד החקלאות, בבקשה

לילא שיני-חג'-יחיא: אתחיל בשאלה – אם אתה אוכל תפוח בארץ או בארצות הברית או תפוח באירופה - מה יותר מסוכן? אני שואלת כל אחד

יונתן מישרקי: ממה שהצגתם פה לכאורה, יותר מסוכן לאכול פה

לילא שיני-חג'-יחיא: אציין שאין לנו בארץ חומרי הדברה ייחודיים לישראל

לילא שיני-חג'-יחיא:  חומרי ההדברה שלנו כולם רשומים במדינות הכי טובות והכי מפותחות

יונתן מישרקי: והכמות מוגבלות כפי שמוגבלת במקומות אחרים?     

לילא שיני-חג'-יחיא: אני יכולה להתייחס גם לתקנים שלנו שהם מחמירים, אבל המהות של חומרי הדברה אצלנו אינה שונה מהעולם הנאור והמפותח, ההפך – יש דווקא השגות לעניין האירופאים שמחמירים יותר אבל אין חומרי הדברה ייחודיים לארץ

לילא שיני-חג'-יחיא:      שנית, חומר הדברה היום שמאושר לוקח לו שנים על גבי שנים עד שאנו מאשרים אותו וממוצע של ארבע עד חמש שנים, עובר סדרת ניסויים בארץ

לילא שיני-חג'-יחיא:  עובר כמה ועדות מומחים

לילא שיני-חג'-יחיא:  תכשיר עד שיירשם עובר ועדה בין משרדית

יונתן מישרקי: כל כמה זמן זה מתעדכן? כל כמה זמן אתם עושים את הבדיקות כלפי החומרים הללו?     

לילא שיני-חג'-יחיא: הנושא של חומרי הדברה הוא דינמי בכל העולם

שני דור: מ-2017 לא התעדכן

לילא שיני-חג'-יחיא: יש לנו במשרד החקלאות אנו אחראים על התקנות של הגנת הצומח לרישום תכשירי הדברה – כמו שרושמים תרופה, רושמים חומר הדברה

לילא שיני-חג'-יחיא:  כל הזמן נכנסים חומרים חדשים, אחרי שהשלימו את כל הבחינות הנדרשות, אחרי שעברו את כל אישור המומחים

לילא שיני-חג'-יחיא:  במקביל לתהליך הרישום אנו כן עושים תהליכי רוויזיה ובודקים חומרי הדברה שרשומים בארץ ולא רשומים באירופה, לוקחים את זה כי אירופאים מחמירים ביותר

לילא שיני-חג'-יחיא:  יש מקרים שמגיעים למסקנות להוריד חומר ומשרד החקלאות הוריד לא מעט חומרים

לילא שיני-חג'-יחיא:  יש חומרים – אפילו הוועדה הבין משרדית לא ממליצה להוריד אותם

לילא שיני-חג'-יחיא:  קרה לנו הרבה מקרים שהורדנו הדברה שהם ממשיכים להשתמש בהם בארצות הברית, בקנדה, באוסטרליה, בהרבה ממדינות העולם ואנחנו הורדנו

לילא שיני-חג'-יחיא:  אז כמובן הכול עובר בחינות

לילא שיני-חג'-יחיא:      מצד שני יש לנו עוד תקנות משותפות של משרד החקלאות ומשרד הבריאות בעניין תקנות שאריות חומרי הדברה במזון ואציין שדרך המלך קודם לאשר תכשיר לגידול, ואז את התקנות השאריות

לילא שיני-חג'-יחיא:  לצערי התקנות עוד לא עודכנו מ-2017 ואנו כן רוצים לעדכן אותן, אבל נוצרה עם השנים מחלוקת ואי הסכמות בין שני המשרדים באופן הכרה בתקינה הבין לאומית

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו כמשרד רוצים להכיר בתקינה הבין לאומית לרבות האירופאית אבל אנו רוצים להכיר בתקנים המתאימים לצרכים החקלאיים של מדינת ישראל

יונתן מישרקי: אני קצת מתקשה לקבל את זה שמשרד אחד לא סומך על הידע המקצועי של המשרד השני וחושב שבעלות הידע נמצאת אצלו

יונתן מישרקי:  זה מוזר לי שמשרד החקלאות- -     

זיוה חממא: יש ועדה בין משרדית

יונתן מישרקי: אסיים את דבריי

יונתן מישרקי:  נכון שמה שטוב לאירופה טוב לישראל בשביל הורדת רגולציה, אבל אנחנו לא הולכים עם זה כעיוורים להתנגשות עם קיר

יונתן מישרקי:  אם אנחנו מבינים שהמטרה היא הורדת רגולציה, אבל פה זה מקשה עלינו, נרצה לבחון את זה בעיניים יותר – עם ראש יותר פתוח

יונתן מישרקי:  זו קריאת הכיוון באופן כללי

יונתן מישרקי:  לא צריכים לקחת את המשפט הזה וללכת איתו עם ראש בקיר

יונתן מישרקי:       נסיים את משרדי הממשלה ונעבור לארגונים שיושבים פה – חשוב לשמוע את כולם

יונתן מישרקי:  משרד הכלכלה, מיכאיל חורי, מה דעתכם בראייה כלכלית בהקשר הזה?     

מיכאל חריש: קודם כל, אנו מקיימים התייעצות עם כל משרדי הממשלה בכל הקשור לענייני רגולציה, במיוחד כל מה שקשור לייבוא וייצוא, כל הרגולציה הפנימית באספקט של השפעה על הסחר, הייבוא והייצוא

מיכאל חריש:  אנו מקיימים התייעצות באופן שחוטף

מיכאל חריש:  גם במקרה הזה קיימנו התייעצות עם משרד הבריאות

מיכאל חריש:  אנו לא רואים שיש השפעה על הסחר

מיכאל חריש:  להפך, אנו תומכים ואנו לא בודקים עניינים שקשורים למהות של משרד החקלאות או עניני כימייה

מיכאל חריש:  אנו בודקים עניינים שקשורים לסחר והשפעה על היבואנים ואם מקשה או מקל

יונתן מישרקי: מה עם התעשיינים?     

מיכאל חריש: אנחנו בקטע של הייבוא וייצוא

מיכאל חריש:  לא נכנסנו כי זה לא נדרש לפי הבדיקה שאנו עושים

מיכאל חריש:  לא רק שאנו תומכים במהלך הזה, בקטע של היישום, אנו חושבים שיש ליישם אותו באופן מיידי ולא לחכות

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  משרד הבריאות

שני דור: כל השיח שיש פה שמשרד הבריאות יוצא כנגד החקלאים- -     

יונתן מישרקי: עוד לא שמענו את החקלאים

יונתן מישרקי:  שמענו את משרד החקלאות

שני דור: אנחנו שומעים את ההדים ואני רוצה להתייחס לפיל שנמצא פה בחדר

שני דור:  משרד הבריאות לחלוטין לא נגד החקלאים

אורי אור: דיברתם אתנו?     

שני דור: דיברנו עם המשרד

שני דור:  כידוע, ועצם העובדה שבאנו ופנינו והבנו את גודל השעה – העמדנו על השולחן הזה להאריך את הצו

שני דור:  נכון שיש לנו מחלוקת מקצועית עם משרד החקלאות שלא הגיעה לידי בשלות ובמקור העמדה המקצועית שלנו הייתה שלא צריך להחריג פירות וירקות

שני דור:  עם זאת אנו לא אומרים, וכפי שאנו עושים זאת גם במגוון נושאים נוספים שאנו חושבים שגם לייצור המקומי יש לקחת בחשבון את התנאים הפיזיים כאן ולאו דווקא באירופה

שני דור:  מה שאסור באירופה, העמדה המקצועית שלנו אסור שיהיה פה מסיבות שד"ר זיוה חממא הזכירה אבל מצד שני, אם יש חומרים שהם טובים ולא נרשמו באירופה ולא נפסלו פוזיטיבית – כן יש מקום לקיים שיח עם משרד החקלאות ולקדם את העניין

שני דור:      ד"ר לילא הדגישה גם את התהליכים הארוכים של הרישום של החומרים

שני דור:  אנו חושבים שאימוץ של רגולציה אירופית כן יסייע ויקל בתהליך הרישום

שני דור:  מצד שני, העמדה המקצועית, שעם כל הכבוד לחקלאים, ויש לנו המון הערכה גם לחקלאים וגם לתעשייה הישראלית, אנו בסופו של דבר צריכים לדאוג ל-8 מיליון אזרחים וזה תפקידנו, לשמור על בריאות הציבור

יונתן מישרקי: מאה אחוז

יונתן מישרקי:  תודה

יונתן מישרקי:  לילא, למה לא החרגתם כפי שביקשתם להחריג את הפירות והירקות - גם את המוצרים שמייצרים? המעובדים?     

שני דור: כי זה לא הסכמנו

שני דור:  זה בתחום אחריותנו

לילא שיני-חג'-יחיא: החוק היה אמור להיות בהסכמה, בגלל ששאריות תחומי הדברה נוגעים לתהליך החקלאי קודם כל ולא לתהליך העיבוד בסוף התהליך

לילא שיני-חג'-יחיא:  כמו דרך המלך וההיגיון הבריא אומר – קודם כל יש גידול חקלאי, סובל מנגע מסוים – אנו נאלצים לרשום תכשיר הדברה להתמודד עם הנגע ואז קובעים שאריות חומרי הדברה בגידול הטרי וכל מה שקורה למעובד צריך להיות כפועל יוצא

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו מבינים שהמדינה הולכת להפחתת נטל רגולציה ואימוץ התקינה האירופית

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו בתהליך הזה כבר שנים רבות

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו רוצים להסתמך על תקנים אירופאים

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו אומרים ונמשיך להגיד שיש תקנים מתאימים אבל אימוץ תקינה באופן גורף זה לא נכון ועושה נזק

לילא שיני-חג'-יחיא:  זה כנראה היה הרע במיעוטו, שרצו להעביר את חוק ההסדרים

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  התאחדות חקלאי ישראל, אורי דורמן, בבקשה

אורי אור: בוקר טוב

אורי אור:  אני כמובן מצטרף לדברים שאמרה נציגת משפחות החטופים, ונקווה מאוד שהחטופים יחזרו

אורי אור:      החקלאות, נכנסנו למצב או אירוע של טרנד, שזה אופנה להכות בחקלאים, ואנו בשנים האחרונות כל רגע יש מכה, יש רפורמה, יש עליית מחירים, עליית מחירי מים, אגרות על עובדים זרים, וגם הנושא הזה

אורי אור:  ובסופו של דבר החקלאות לא יכולה עד אין סוף לעמוד בדברים האלה ובמכות האלה ולהמשיך לפעול באופן רגיל ובהתאם לשגרה הקיימת

אורי אור:  לכן אנחנו מצטרפים ותומכים בדברים שאמרה פה ד"ר לילא ממשרד החקלאות, ואנו חושבים ואומרים זאת כבר תקופה ארוכה – רגע לעצור את הטרנד הזה של המכות האלה הבלתי פוסקות על החקלאות ועל החקלאים

אורי אור:  הרגולציה הזו תפגע בפרנסת חקלאים רבים, ולא משנה כרגע באילו ענפים, אבל היא תפגע בפרנסה שלהם ולא יוכלו לקום מכך

אורי אור:      בנוסף, היא כמובן תפגע בתעשיות שתומכות בחקלאות, בעשרות מפעלים שפרוסים במדינת ישראל, ושחלק גדול מהמפעלים בכלל נמצאים בפריפריה כמו פיר ניר שנמצא פה ודוגמאות נוספות, פרי הגליל שאנו שומעים בימים האחרונים שמתמודד עם קשיים רבים, ויקבים ולכן- -     

יונתן מישרקי: מה אתה חושב על הנושא של מה שטוב לאירופה טוב לישראל?     

אורי אור: אני חושב שהטרנד הזה של מה שטוב לאירופה טוב לישראל - נגמר

אורי אור:  יש לשים אותו בצד

אורי אור:  די עם האגדות האלה

אורי אור:  החקלאות במדינת ישראל שונה

אורי אור:  האקלים שונה, הקרקע שונה, הצרכים שונים

אורי אור:  מדינת ישראל היא מדינת אי

אורי אור:  יש פה הגזמה פרועה בכל הנושאים האלה

אורי אור:  ישראל היא לא אירופה

אורי אור:  החקלאים הישראליים לא פוגעים באף אחד

אורי אור:  לא מרעילים אף אחד

אורי אור:  פועלים בהתאם לתקנים

אורי אור:  עושים פעולות רבות בנושא הדברה

אורי אור:  יש הדברה ידידותית

אורי אור:  שמעתם על זה? הרבה מאוד פעולות אנו עושים כדי להקטין את השימוש בחומרי הדברה

אורי אור:  מי כמונו מודע לעניינים האלה

אורי אור:  לומר שאנו אלה שעלולים להרעיל את אזרחי מידנת ישראל זו הגזמה פרועה

אורי אור:      כבוד היושב-ראש, יש הרבה מאוד דברים גם בתעשייה – דיבר פה נציג משרד הכלכלה

אורי אור:  לא, זה לא העתק הדבק – מה שעושים באירופה זה מה שצריך לעשות במדינת ישראל

אורי אור:  יש לנו מומחים ברמה הכי גבוהה בעולם בשירותים להגנת הצומח, אנשים הכי טובים שיש בעולם

אורי אור:  לפעמים גם הם אומרים דברים שלא נוחים לנו אבל אנו יודעים שהם אנשי המקצוע, ויש לנסות ליישר קו איתם

אורי אור:      לכן אנו דורשים לדחות את הרגולציה הזו

אורי אור:  לדבר

אורי אור:  אף אחד לא דיבר אתנו

אורי אור:  לדבר אתנו, לבדוק את המשמעויות

אורי אור:  בגדול אני חושב שצריך לבטל את זה אבל אם זה על סדר-היום הדחייה יש לדחות ובהמשך לראות מה לעשות, דחייה עד סוף 24'

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  חבר הכנסת שוסטר, בבקשה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  ראשית אני מברך על ההסכמה להמשיך את תקופת המעבר עד סוף השנה הנוכחית

יונתן מישרקי: מי הסכים?     

אלון שוסטר: אני מבין שמשרד הבריאות הסכים

זיוה חממא: אנחנו לא מתנגדים

אלון שוסטר: אני תומך בכך וחושב שזה מה שיש לעשות

אלון שוסטר:      ראשית, יש פה הערה שלא ירדתי לדקותה – זה סוג של דרך מתחכמת להגביל את ייצור הפירות והירקות הטריים על ידי הגבלת מה שהעלית היושב-ראש, חובת ההקפדה על מוצרים מעובדים

אלון שוסטר:  אני סבור, שיש לנו – אל"ף, יש לנו ארץ נהדרת, ובי"ת, יש לנו אקדמיה פנטסטית וחוקרים מעולים

אלון שוסטר:  נכון שיש פוליטיקות גם באקדמיה וגם במחקר, ואנשים חושבים אחרת, וזה לגיטימי

אלון שוסטר:  אסכם ואומר, שאני מבקש ממך לקרוא בסיכום הדיון לחברים יקרים וחברות יקרות – שבו ביחד, בנחת, עם מיטב המוחות, תטיחו ראש בראש ותחליפו מידע עם החקלאים ותגיעו להסכמות

אלון שוסטר:  החקלאים לא רוצים להרעיל את תושבי ישראל

אלון שוסטר:  אני חושב שמה שמשתמע מהדברים פה אינו סביר

אלון שוסטר:      בנוסף, אנו היינו ערב המלחמה במצב שבו ענף הכלכלי החשוב הזה של החקלאות היה בכי רע, וכמאמר הקלישאה – עמדנו על סף תהום וצעדנו צעד קדימה

אלון שוסטר:  אנו כרגע בצניחה חופשית בפרמטרים הרבים כולל אי יכולת לייצר, למרות הגבורה של חקלאים בצפון, בדרום, במרכז

אלון שוסטר:  חוסר עצום של כוח אדם

אלון שוסטר:  אי עמידה של האוצר במה שראוי שיהיה וגם לא במה שסוכם בהקשרים שונים

אלון שוסטר:  הייבוא הוא חיוני כשאין ברירה אך לא מוכרחים לעודד אותו אם יש אפשרות לבצע את הפעולה

אלון שוסטר:  אני מבקש אל"ף, לקבל את הצעת משרד הבריאות ובי"ת, לבקש להגיע להסכמות

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  המשרד להגנת הסביבה – לא פה? טוב

יונתן מישרקי:  נמשיך

יונתן מישרקי:  התאחדות התעשיינים, אביב חצבני

אביב חצבני: שלום, קודם כל, ליבנו עם החטופים, אנחנו רוצים שכולם יחזרו הביתה בחיים

אביב חצבני:  בסוף זה הדבר החשוב ביותר ששמענו פה הבוקר

אביב חצבני:      לענייננו, כמובן אנו תומכים בהחלפת הוראת המעבר ובהחלפת 1881 ב-915 אבל אדוני היושב-ראש, אם לא נמצא דרך ששני המשרדים יישבו יחד ויסכימו אחת ולתמיד מה ההתאמות שיש לבצע בחומרי ההדברה המוצרים או בערכי הסף של חומרי הדברה בחקלאות הישראלית, בעוד שבסוף השנה לא נוכל לקנות חומרי גלם מהחקלאות המקומית, ויש אמירה מאוד פשוטה – תעשיית מזון וחקלאות מקומית תלויות אחת השנייה, ואנו לא מוכנים להיות תלויים אחד ליד השני

אביב חצבני:  כפי שנאמר פה על ידי החקלאים, ברור שהאקלים פה שונה, הטופוגרפיה שונה, הצומח שונה

אביב חצבני:  כנראה שיידרשו להיות פה התאמות

אביב חצבני:  שנייה אחרי שישלימו את העבודה הזו אנו כתעשייה נידרש שאותן התאמות יבוצעו גם בעבורנו כדי שאם יבדקו לי מוצר סופי, שלא יהיו לי שאריות חומרי הדברה שאסורים באירופה אבל כן מותרים בישראל, וכרגע זה המצב

אביב חצבני:  אז יש חובה להאריך אותן הוראות מעבר אבל צריך למצוא פתרון

אביב חצבני:       כשישבנו פה בחוק ההסדרים, נאמר לפרוטוקול שתוך שלושה חודשים – היה אמור להיות עד ספטמבר – יישבו שני המשרדים ויגיעו להסכמות

אביב חצבני:  יש פה הבדלים, אנו מבינים את זה

אביב חצבני:  יש פה סתירות רגולטוריות לא רק בנושא הזה - גם בנושאים נוספים

אביב חצבני:  אנו מבקשים שיישבו, שיסדירו את הנושא הזה, וחשוב לא פחות – שישמרו גם על חקלאות ישראלית וגם על תעשייה מקומית

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  אני חושב שמה שאמרת ברור

יונתן מישרקי:  זה גם מצטרף למה שאמר קודם חבר הכנסת שוסטר

יונתן מישרקי:  ארגון מגדלי ההדרים, מר דניאל קלוסקי, בבקשה

דניאל יצחק לוי: תודה רבה על ההזדמנות

דניאל יצחק לוי:  אני רוצה לספר סיפור

דניאל יצחק לוי:  נניח שאנו מאמצים את התקנים האירופאיים ברכבים, ונניח שייצא להם ג'וק - כי להם אין קיץ – שאסור לשים מדחס של קירור באוטו

דניאל יצחק לוי:  האם ייתכן שאצלנו במדינת ישראל ימכרו רכבים בלי מזגן שעובד על קירור? כנראה שלא

דניאל יצחק לוי:  איך ייתכן שאצלנו שמגדלים גידולים מסוימים שאין באירופה, אקלים מסוים שאין באירופה, מזיקים שאין באירופה, יבקשו מאתנו לא לרסס, לא לעבד, לעקור את הקיים כי יש אי הבנת השטח?     אתן דוגמה מהמציאות

דניאל יצחק לוי:  לפני כשנתיים או שלוש יצא חומר הדברה של נחושת נגד מחלות

דניאל יצחק לוי:  הגיע חומר חדש והוועדה הבין משרדית שמשרד החקלאות ומשרד הבריאות ישבו ונתנו דרגת רעילות 1 שזו דרגת הרעילות הכי גבוהה שיש

דניאל יצחק לוי:  התברר שזה טרנד

דניאל יצחק לוי:  מה הבעיה איתו – שזה יגרום לעקירה של כ-50,000 דונם של פרדס

דניאל יצחק לוי:  לא רוצה לומר על שאר החקלאות – אני יודע על פרדסים

דניאל יצחק לוי:  הטרנד הזה נובע מחוסר הבנת השטח, ממה שקורה, ואני רואה שזה ממשיך, ועצוב מאוד כי עד שלא תשבו עם החקלאים ומשרד הבריאות ועם משרד החקלאות, נגיע למצב של להפסיק לגדל, והחבר פה ממשרד הכלכלה, יש לי הערה – אתה פה בשביל ישראל, לטובת מדינת ישראל ובשביל היצרנים המקומיים

דניאל יצחק לוי:  לא בשביל ייבוא

דניאל יצחק לוי:  תזכור את זה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  צבי זידמן, בבקשה

צבי זידמן: בוקר טוב

צבי זידמן:  אני פה כנציג החברות היצרניות והיבואניות וכנציג חבר בלשכת המסחר

צבי זידמן:  תפקידנו- -     

יונתן מישרקי: אתה גם תעשייה וגם ייבוא?     

צבי זידמן: אנו גם יצרנים וגם יבואנים וגם יצואנים במקרה הזה, אך זה לא קשור לתקינה

צבי זידמן:  אנחנו כאן הנקודה שבין הרגולציה לבין החקלאים

צבי זידמן:  אנו עושים את תהליך הייבוא, הרישוי ובדיקות החומרים, בהתאם לתקינה של משרד החקלאות והמדינה

צבי זידמן:  משקיעים המון כסף בתהליכים האלה

יונתן מישרקי: שלא עודכן מ-2017

יונתן מישרקי:  צריך להיאמר

צבי זידמן: אנו לא לק מהעדכון – אנו רק מגיבים לו

צבי זידמן:  אני רוצה להעלות פה  נקודה – אנו משקיעים זמן, כסף ומאמצים להביא חומרים בהתאם לתקינה, להתאים אותם לחקלאות הישראלית

צבי זידמן:  אנו חלק מהתהליך שדורש מאתנו מאמצים וכסף וזמן

צבי זידמן:  העלאת הדרישה תביא לכך שלא נביא חומרים, וכתוצאה מכך חקלאים שנציגיהם יושבים פה סביב השולחן, יהיה להם מגוון מאוד מצומצם של חומרים וזה- - - את החשיפה

צבי זידמן:  החקלאים ובסופו של דבר הצרכנים של המוצר הסופי יהיו חשופים לרמות הרבה יותר גבוהות של חומרים

צבי זידמן:  מטרתנו מעבר למסחר ולהרוויח כסף – שאני שם את זה פה על השולחן – להגדיל את מגוון המוצרים שיהיה לחקלאים, ובסופו של דבר מפחיתים את רמת החשיפה

צבי זידמן:      לגבי התקינה באירופה, רק לאחרונה האיחוד האירופי שהייתה לו כוונה להפחית ב-50% את החומרים באירופה, חזר בו רק ב-3 בחודש, לפני פחות משבוע, חזר בו מהכוונה כי הבין שהמהלך הזה יגרום לקריסת החקלאות באירופה, ויעלה את המחירים, ויגדיל את החשיפה של האירופאים בחומרי הדברה בדיוק מאותה סיבה שפירטתי

יונתן מישרקי: יש פה צורך בארץ בחומרי הדברה שונים או נוספים מעבר למה שצריך באירופה?     

צבי זידמן: כל הזמן

יונתן מישרקי: משרד החקלאות, תגיבו

זיוה חממא: כמה דברים

זיוה חממא:  נלך מהסוף להתחלה

זיוה חממא:  מה שהאדון התייחס פה זה הדרים דיל האירופאי

זיוה חממא:  לא דובר על להפחית את חומרי ההדברה הרשומים אלא את היקפי השימוש בחומרי הדברה בשטח מבין החומרים הרשומים – הבחנה קלה

צבי זידמן: והאיחוד האירופי חזר בו

זיוה חממא: לא חזר בו

זיוה חממא:  פשוט עדיין לא הצליח להעביר את החוק הזה בפרלמנט

לילא שיני-חג'-יחיא: לא, חזר בו

זיוה חממא: ממש לא

זיוה חממא:  בהקשר זה אציין במאמר מוסגר – ישראל נמצאת בין המדינות המובילות בעולם בהיקפי שימוש חומרי הדברה

זיוה חממא:  זה לא נתונים של משרד הבריאות - זה נתונים של ה-WHO וה-OECD

יונתן מישרקי: אנו נדרשים לזה כי יש פה יותר מזיקים, מחלות?     

זיוה חממא: אני שמחה על השאלה

זיוה חממא:  השאלה שהצענו מראש לא הייתה אימוץ עיוור

זיוה חממא:  אנו לא מדברים על לעשות העתק הדבק למה שקבוע באירופה בדיוק בגלל ההבנה הזו, שיכול להיות שבישראל בגלל תנאים שונים, חקלאות אחרת, מזיקים אחרים נדרשים פה גם תכשירי הדברה מסוימים אחרים ולכן  באנו ואמרנו מראש: אנו מציעים שהבסיס יהיה אירופה, אבל כל מה שנדרש לעשות לו התאמות לחקלאות בישראל, בואו נדבר על זה

זיוה חממא:  ההצעה שלנו נדחתה על הסף

יונתן מישרקי: מצד מי?     

זיוה חממא: מצד משרד החקלאות

זיוה חממא:  אני רוצה להסביר -לפני שאני נציגת משרד הבריאות, אני קודם כל ישראלית

זיוה חממא:  וכולנו רוצים שהחקלאות הישראלית תצליח ותשגשג כחלק מהכלכלה הישראלית אז הרחשים האלה לא לעניין

אורי אור: גם במשרד האוצר רוצים שהחקלאות תשגשג

יונתן מישרקי: בבקשה

שני דור: ערב המלחמה קיים מנכ"ל משרד הבריאות עם מנכ"ל משרד החקלאות דיון עקרוני בנושא ונקבע לעשות דיוני המשך שלצערי הרב המלחמה הפסיקה את הדיונים האלה

שני דור:  אנו כן אומרים - אני מקבלת את זה שאנו צריכים להגיע להסכמות עם הרגולטור ולא להחזיק את החקלאים כאן שבויים

יונתן מישרקי: הם גם חיילים

שני דור: נכון

שני דור:  אבל מצד שני תמיד לנגד עינינו צריך להיות בריאות הציבור

יונתן מישרקי: מאה אחוז

יונתן מישרקי:  בהקשר הזה נודה גם לשי סומך שעדיין לא הביא לנו את אישור משרד המשפטים כך שיהיה לכם זמן לדבר אחרי זה

יונתן מישרקי:  בבקשה

לילא שיני-חג'-יחיא: אני חייבת לציין – הרגולציה האירופאית היום בחומרי הדברה היא מהמחמירות ביותר בעולם ביחס לכל מדינות המפותחות במדינות ה-OECD

לילא שיני-חג'-יחיא:  הרבה השגות מגיעות לארגון הסחר העולמי מהרבה מדינות שאומרים: המגמות שעושה אירופה בכל העניין של חומרי הדברה גורם לחסם מסחרי בין המדינות שבסופו של דבר יגרום לחקלאים במדינות מתפתחות שתהיה עלייה בייצור ותהיה בעיה בביטחון המזון

לילא שיני-חג'-יחיא:  אם תסתכל על כל דיון בארגון הסחר העולמי, תשמעו את הדברים כמו שאנו בארץ החקלאים ומשרד החקלאות מדברים

לילא שיני-חג'-יחיא:  לשמחתנו כל אחד רוצה להוריד ככל האפשר שימוש בחומרי הדברה אבל יש כאן נחישות לשימושים

יונתן מישרקי: למה אתם מסרבים להגיע להבנה יחד עם משרד הבריאות והחקלאים?     

לילא שיני-חג'-יחיא: להפך

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו אומרים: תעשו מהלך- -     

יונתן מישרקי: אבל שמענו פה קודם שנציגי משרד הבריאות אמרו: הבנו שאנו לא יכולים ללכת ראש בקיר, להתאים לאירופה כי ייתכן שהאדמה פה אחרת והמזיקים או המחלות של הפירות אחרים

יונתן מישרקי:  רצינו לקיים שיח, פנינו ולא נענינו

לילא שיני-חג'-יחיא: היום כשמשרד הבריאות אומר שמזון מעובד זה באחריותו ולא קשור לטרי ומשנה, כאן זה מהלך חד צדדי

לילא שיני-חג'-יחיא:  קודם כל צריך לקבוע את תקני שאריות במזון הטרי ורק לאחר מכן זה משליך על המעובד

שני דור: זה לא במסגרת הרפורמה הזאת

שני דור:  וחוץ מזה, במזון מעובד יש עוד דברים נוספים חוץ משאריות חומרי הדברה שמשרד הבריאות מטפל בהם

לילא שיני-חג'-יחיא: אני מתייחסת רק לחומרי הדברה אבל אשלים

לילא שיני-חג'-יחיא:  אני מבינה והעמיתות שלי שאומרות שיש הבדלים ונלך לקראת ההבדלים

לילא שיני-חג'-יחיא:  עשינו במשרד החקלאות מיפוי לכל תקני שאריות חומרי הדברה שנגזרים מהשימוש של התוויות הרשומים בארץ

לילא שיני-חג'-יחיא:  עשינו השוואה לכל התקינה האירופית

לילא שיני-חג'-יחיא:  קודם כל מצאנו שהתקינה הישראלית לא צריכה עשרות אלפי תקנים

לילא שיני-חג'-יחיא:  כ-20% מהתקינה האירופית- -  לישראל

יונתן מישרקי: אני מבקש מהמשרדים לשבת לדבר

יונתן מישרקי:  אני לא מצביע היום

יונתן מישרקי:  מקווה שעד ההצבעה- -     

לילא שיני-חג'-יחיא: אדוני היושב-ראש, גם השר אבי דיכטר שלח מכתב- -     

יונתן מישרקי: הוא פנה אלי

לילא שיני-חג'-יחיא: אנו בעד הארכת התוקף וכן רוצים כמה שיותר מהר לחזור ולעשות סדר בתוצרת הטרייה

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  מרכז חקלאי העמק, בבקשה

רחל רבינוביץ: שלום, אני מדריכת הגנת הצומח במרכז חקלאי העמק

רחל רבינוביץ:  נותנת שירותים לחקלאים בתחומים של גדש וירקות גם לשוק וגם לתעשייה

רחל רבינוביץ:  גדש הכוונה לכל הגידולים האקסטנסיביים שהם בשדה פתוח, בין אם בגידולי בעל ובין אם בגידולי שלחין, החל מכותנה וכלה בחיטה

רחל רבינוביץ:      הכניסה שלי לכל הנושא הזה הייתה בבום לפני כחצי שנה – אני עם ומול החקלאים

רחל רבינוביץ:  הסתבר לי שבקרוב מאוד לא נוכל לשווק גידולים שהתחלנו את גידולם לפני חצי שנה, ועכשיו פתאום נכנס איזה חוק לתוקף בסוף השנה

רחל רבינוביץ:  התחלנו לגדל גידול מסוים – נגיד כרוב בספטמבר

רחל רבינוביץ:  בינואר צריך להיות משווק למפעל ויהיו בו שאריות חומרי הדברה שפתאום אסורות

רחל רבינוביץ:  כלומר זה שהיה פה תיאום והעברת מידע וכו', אלינו זה לא הגיע

רחל רבינוביץ:  אליי זה הגיע בישיבה שהתקיימה בעמק החולה

רחל רבינוביץ:  מה עושים? קודם כל נכנסים ללחץ, אחרי זה נרגעים ומתחילים לראות איך מתקנים

רחל רבינוביץ:  וכשאני בודקת אחורה מסתבר לי שזה חוק שעבר בחוק ההסדרים

רחל רבינוביץ:  אני לא יודעת דבר על חקיקה ועל תקינה

רחל רבינוביץ:  אני יודעת על צרות בגידולים ואיך פותרים אותן, אבל אני יודעת על חוק ההסדרים שזה חוק שיש בו אלפי סעיפים שמעבירים אותו בבת אחת בכנסת בלילה אחד או בשני לילות או בשלושה ימים רצופים, אבל בכל מקרה זה לא תקנים או צווים שעוברים בצורה מסודרת בתיאום בין משרדים

יונתן מישרקי: בדיוק מהסיבה הזו אנו מקיימים כרגע את הדיון ושומעים את כל הצדדים בראש פתוח כדי להבין מה המצב ומה עלינו לעשות

רחל רבינוביץ: לכן מתוך זה שאני מכירה לאורך שנים, והשיער שלי מעיד על כך שקרוב ל-50 שנה את הגידול החקלאי, את הייצור החקלאי עם הבעיות שלו, אני אומרת – צריך לדחות, מאוד, אבל צריך להקדיש את מלוא הזמן הנדרש כדי לבצע את ההתאמות, ואין לי דבר נגד החקיקה באירופה

רחל רבינוביץ:  יש להם הרבה יותר כלים טכניים וכספיים לעשות את עקומות הדעיכה ואת הבדיקות ואת הניסויים ואת כל הנחוץ

רחל רבינוביץ:  אני רוצה להיעזר ביכולות המאוד משוכללות של אירופה, אבל אני יודעת שאם נלך בלי לעשות את כל ההתאמות הנדרשות – ניפול על האף כי לא יהיה לנו איך לעשות

רחל רבינוביץ:      לגבי מיקוטוקסינים – אנו לא רוצים שאריות שלהם במזון, ואז אנו הולכים מוציאים משימוש תכשירים שנועדו לאפשר לנו להתמודד עם הפטריות שמייצרות את אותם מיקוטוקסינים אז איך אני יכולה לדאוג שלא יהיו מיקוטוקסינים שמיוצרים על ידי מחלות כמו פוזריום או בוטריטיס או מחלות נוספות אם אני לא יכולה להדביר אותן מחלות באותם גידולים? סליחה, יש פה סתירה

נעה בן שבת: התוצרת החקלאית עצמה, היא מוחרגת מההוראות האירופאיות המאומצות

נעה בן שבת:  עליה חל עדיין אותו צו מ-2017, כלומר במסגרתה אם יש חומרי הדברה שאושרו אז ויכלו לחסל את המיקוטוקסינים, יכלו לחסל

נעה בן שבת:  עכשיו אומרים לך בתעשייה רק במוצרים המעובדים – אנחנו רוצים רפורמה מ-21'

רחל רבינוביץ: הרמת לי להנחתה

רחל רבינוביץ:  כאשר אנו מדברים על גידול חקלאי, ואנו מדברים על מדינה כמו מדינת ישראל, ומדברים על גידול כמו תירס

רחל רבינוביץ:  יכול להיות תירס מתוק למאכל אדם

רחל רבינוביץ:  תירס יכול להיות תירס מספוא

רחל רבינוביץ:  לא דיברנו אף מילה על ייצור מזון לבעלי חיים

שני דור: כי זה לא בחוק הזה

רחל רבינוביץ: נכון, אבל איכשהו זה מתקרב ונוגע כי ייצור מזון לבעלי חיים נכנס בתחום חוק המספוא והחוק הזה מדבר על תכשירי הדברה ועל רישום ורישוי של תכשירי הדברה

רחל רבינוביץ:  וכאשר אנו מדברים על תכשירים שמיועדים להתמודד עם תירס, אנו נדרשים לתת תשובות לכלל הבעיות, החל בקוטלי עשבים ועד קוטלי המחלות והמזיקים – כל הטווח

רחל רבינוביץ:  עלינו לענות על הכול

שני דור: באירופה זה באותה חקיקה

רחל רבינוביץ: כאשר אנו מדברים על גידול רחב כמו תירס, שמיועד לשוק טרי ולתעשייה וגם להזנת בעלי חיים, כי את השיירים של התירס שלא נאכלים על ידי אדם משווקים לבעלי חיים – אני צריכה להסתכל על מכלול הבעיות, ואי אפשר לפתור את זה בחצי דקה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  חברת פרי ניר, תומר צ'סקלה, בבקשה

תומר צ'סקלה: יושבים פה המון אנשים מלומדים, כל אחד בתחומו

תומר צ'סקלה:  לפני שאתחיל לדבר, בהצעת היושב-ראש, יש המון ניסיון גם מדעי, גם אקדמי וגם מעשי

תומר צ'סקלה:  שבו ביחד ותפתרו את הבעיה הזאת - זה הדבר הראשון שצריך לעשות

תומר צ'סקלה:  כל אחד יזיז טיפה מהאגו שלו הצידה ותתחברו

תומר צ'סקלה:  הפעולות שלכם משפיעות עלינו כתעשייה, כחקלאים, כאזרחים

תומר צ'סקלה:  קחו זאת בחשבון לפני שאתם רצים אחד לתוך הראש של השני

תומר צ'סקלה:  כדאי להתייחס להמון ידע שנצבר פה מהמון עבודה של חקלאים שעושים זאת המון שנים

תומר צ'סקלה:  אי אפשר לבטל את זה ברגע

תומר צ'סקלה:  זה לפני שאני מתחיל

תומר צ'סקלה:      אני רוצה לצייר ציור שיכול לקרות

תומר צ'סקלה:  אני מגיע מכיוון התעשייה החקלאית

תומר צ'סקלה:  נניח שאנו מתקדמים עם הבקשות של משרד הבריאות, וממלאים 100% מהבקשות

תומר צ'סקלה:  לא זזים סנטימטר

תומר צ'סקלה:  עקב כך, אני אומר כתעשיין, לא תהיה פה תעשייה

תומר צ'סקלה:  לא נצליח להגיע למצב שאפשר לייצר תוצרת חקלאית שהתעשייה יכולה לצרוך אותה ולייצר ואתה

תומר צ'סקלה:  אני היום מייצר לארץ, אני גם מייצא גם לאירופה

תומר צ'סקלה:  אני משתדל לא להיכנס לתחומים של אחרים

תומר צ'סקלה:  שום דבר ממה שדיברתם פה לא יעזור לי למסחר עם אירופה

תומר צ'סקלה:  מה שאני עושה במסחר עם אירופה זה רק בעבודה קשה וכנגד כל הדרישות שמגיעות כל פעם ממשרד אחר

יונתן מישרקי: למה לא? ייבוא אני מבין אבל למה לא בייצור?     

תומר צ'סקלה: הדבר היחיד שזה יגרום – לייבוא

תומר צ'סקלה:  העלויות שתגיע אם תלך לכל הדרישות באלה לא ריאליות

תומר צ'סקלה:  לא תהיה חקלאות – נפתור את הבעיה

תומר צ'סקלה:  ואז אי אפשר יהיה לייצר, יהיה פה רק ייבוא

תומר צ'סקלה:  נניח וחלילה האנשים המלומדים פה טעו והחליטו לחזור אחורה

תומר צ'סקלה:  אתם חושבים שהשדות יחכו פה? שהמפעלים יחכו פה? גמרנו

תומר צ'סקלה:  לא תהיה פה עוד אפשרות

תומר צ'סקלה:  ואז נהיה עם אותה בעיה

תומר צ'סקלה:  יהיה פה רק ייבוא

תומר צ'סקלה:  יגידו: יוקר מחיה

תומר צ'סקלה:  החקלאים אשמים, התעשיינים אשמים, כולם אשמים חוץ ממי שקיבל את ההחלטה ונעלם הצידה

תומר צ'סקלה:  השאיר אותנו עם הבעיה להתמודד איתה

תומר צ'סקלה:  אני היום כדי להחזיק מפעל פה בארץ, יש לי על הגג סולרי בשביל להכניס עוד קצת כסף

תומר צ'סקלה:  עברנו לגז

תומר צ'סקלה:  אנו עושים את כל ההתייעלויות האפשריות

תומר צ'סקלה:  בסופו של יום אני מייצא לאיטליה, לפורטוגל, לספרד, לצרפת ולאנגליה מארץ ישראל

תומר צ'סקלה:  מצליח לייצא חרף כל הקשיים שאנו עוברים

תומר צ'סקלה:  לא אומר לא להתעלם מהבקשות אבל כן לשבת יחד, ותבינו את גודל השעה

תומר צ'סקלה:  בלי הדברים האלה מפעלים נסגרים על ימין ועל שמאל

תומר צ'סקלה:  מספיק קשה

תומר צ'סקלה:  שבו, תפתרו את הבעיה יחד בלי לשים אחד לשני את החרב על הצוואר

תומר צ'סקלה:  שבו עם רצון טוב לפתור את הבעיה כדי שנוכל לייצר פה, ואני פונה גם למשרד הכלכלה שהוא משרד הייבוא היום

תומר צ'סקלה:  יש לנו ייצור טוב בארץ

תומר צ'סקלה:  אם אני מוכר עגבניות לאיטליה, אנו טובים

תומר צ'סקלה:  אנו יודעים לעשות את העבודה שלנו

שני דור: וכשאתה מוכר את העגבניות לאירופה, תעמוד בדין באירופה

שני דור: אני לא מוכר עגבניות לאירופה

שני דור:  אני מוכר רסק עגבניות כי זה מזון מעובד

שני דור:  אירופה היא גדולה

שני דור:  לא הפרעתי כשדיברת

שני דור:  היו לי כמה דברים לומר גם כשדיברת אבל ישבתי בשקט

שני דור:  אני מוכר, עומד בתקנים, התקנים שלהם – משתנה בין ארצות לארצות, כן משתנה

שני דור:  נניח שבסוף נגיע למצב שאנחנו יכולים רק לייבא

שני דור:  אתם יכולים לשבת בשדות ולפקח מה יוצא, מה לא יוצא? ואז יגידו: אנחנו שינינו את התקינה באירופה, מעכשיו תייבאו רק את מה שאנחנו מחליטים

שני דור:  מה תעשו אז?     

אורי אור: מישהו מפקח על הייבוא מירדן?     

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  משרד הבריאות מסתכל בעיניים של בריאות העם, וזה בסדר גמור, ועושים את עבודתם נאמנה ומגיע להם יישר כוח על כך

יונתן מישרקי:  משרד החקלאות מסתכל על ענייני רישוי וכו' שגם נוגעים לבריאות, אבל יש פה אלמנט שאנחנו קצת מפספסים אותו

יונתן מישרקי:  הייתי בעבר חבר בוועדת כספים

יונתן מישרקי:  הרבה פעמים זה היה בא לידי ביטוי בסגנון כפי שדיברת תומר

יונתן מישרקי:  יש הרבה מאוד מחירים שהמדינה כמדינה צריכה אפילו לשלם כדי לייצר ולהשאיר פה תוצרת כחול לבן, מסיבות ביטחוניות, מסיבות של עיתות חירום, מסיבות כלכליות וכו'

יונתן מישרקי:  אני לא מזהה פה סביב השולחן מי צריך לתת על זה את הדעת

יונתן מישרקי:  לכן אני פונה למשרדים הרלוונטיים - בריאות וחקלאות

יונתן מישרקי:  בואו נחדד את ההבנה שיש ערך משמעותי מאוד לחקלאות הישראלית, למפעלים הישראליים בתוך שלל שיקולי הבריאות שלכם

יונתן מישרקי:  אני משוכנע שאתם לוקחים את זה בחשבון

שני דור: זה אחד הדברים העיקריים שאנו לוקחים בחשבון אבל מה שאומר תומר, יש פה משחק בעיניי, אולי חוסר הבנה או המסרים לא עוברים כמו שצריך

שני דור:  זה שאנו מאמצים אירופה אנו לא מבטלים את החקלאות או אומרים – ואחזור על זה שוב - אירופה ואין בלתה

שני דור:  אנחנו באים אירופה פלוס, אבל הבסיס חייב להיות אירופה

שני דור:  המחלוקת העיקרית שלנו עם משרד החקלאות – שמשרד החקלאות רוצה לאסו, מישמש בעינינו – סליחה על הביטוי – מישמש של רגולציות

שני דור:  פה אנו אומרים – זה לא ייתכן

שני דור:  אנחנו צריכים לשמור על גבולות גזרה

שני דור:  אפשר אירופה מינוס, אפשר אירופה פלוס

יונתן מישרקי: אולי זה נכון? אולי זה המישמש שאת מדברת עליו?     

שני דור: המישמש של הרגולציה כולנו יודעים שהרבה החלטות הן פוליטיות

שני דור:  עצתם זה שמדינת ישראל בחרה לעבוד עם גוש הסחר האירופאי כי זו צריכה להיות ההכוונה

שני דור:  אם מראש היינו בוחרים במקום אירופה ארצות הברית אבל אי אפשר להגדיל את החשיפה ולהגדיל את מגוון הדברים

שני דור:  אתה עושה תיחום של העניין וכל דבר בודק לגופו של עניין

שני דור:  אפשר להחמיר במקומות מסוימים, אפשר להקל במקומות מסוימים

שני דור:  אפשר להוסיף דברים שאסורים באירופה אבל בשום שכל

יונתן מישרקי: חקלאות, בבקשה

לילא שיני-חג'-יחיא: ברשותך, יש לי כמה נקודות כי נאמרו פה אמירות לא מדויקות

לילא שיני-חג'-יחיא:  קודם כל, אין להפריד בין תוצרת מעובדת לתוצרת טרייה

לילא שיני-חג'-יחיא:  הפתרון צריך להיות ביחד שני המשרדים בו זמנית עבור המעובד והטרי, אחד משליך על השני

לילא שיני-חג'-יחיא:      אנו משרד החקלאות ואחראיים על רישום תכשירי הדברה, אחראים ומחויבים לבריאות החקלאי הראשון שנחשף לחומר הדברה

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו אחראים על הבריאות של הצרכן בעניין חומרי הדברה ואנו אחראים על זה אז אנו לא משקפים ולא מייצגים רק חקלאות הארץ והחקלאים אלא את הבריאות של החקלאים וכל מי שעובר ליד שדה ומחויבים לבריאות הצרכן

לילא שיני-חג'-יחיא:       הסברתי מההתחלה, שאנו לא כמו אירופה והסברתי שהרגולציה האירופית מחמירה

לילא שיני-חג'-יחיא:  על אף שמחמירה יותר מכל העולם, אנו כמשרד החקלאות רוצים שהרגולציה האירופית תהיה ברירת מחדל ראשונה

לילא שיני-חג'-יחיא:  אפיינו ובדקנו וראינו שיש חצי מהתקנים שלנו מתאימים לאירופה

לילא שיני-חג'-יחיא:  החצי השני לא מתאים

לילא שיני-חג'-יחיא:  זה לא התאמות פשוטות

לילא שיני-חג'-יחיא:  זה פתרון מהשורש

לילא שיני-חג'-יחיא:  ברור, אנו רוצים את ההפך

לילא שיני-חג'-יחיא:  אנו אומרים: אל תעשו מהלכים חד צדדיים

לילא שיני-חג'-יחיא:  נשב ונמשיך- -      

יונתן מישרקי: נברך על זה שתשבו עם הארגונים שיושבים סביב השולחן

לילא שיני-חג'-יחיא: גם כל הזמן אנו יושבים עם בעלי עניין, ולא מן הסתם היום יש הבנה כל הצדדים בעלי עניין – קיימנו הרבה התייעצויות

לילא שיני-חג'-יחיא:      לגבי ייבוא ולנציג משרד הכלכלה

יונתן מישרקי: הוא עושה עבודתו נאמנה

לילא שיני-חג'-יחיא: לא אמרתי

לילא שיני-חג'-יחיא:  חס וחלילה

אורי אור: הייבוא יותר זול?     

יונתן מישרקי: אולי

יונתן מישרקי:  כך הם חושבים

יונתן מישרקי:  מותר להם לחשוב את זה

יונתן מישרקי:  ואם הם דואגים לזה, זה גם בסדר

יונתן מישרקי:  גם אם לא, גם אם אתם יותר יקרים, עדיין תוצרת כחול לבן יש לה משמעות הרבה יותר גדולה

קריאה: לא צריך לדמיין

קריאה:  אפשר להסתכל על המדף

קריאה:  תראה שכל המוצרים של הייבוא – יותר יקרים

קריאה: הצרכן לא מרגיש את זה

קריאה:  כל הפער הזה שנחסך מהורדת המכס הולך לכיס של גורמים מאוד- -      

לילא שיני-חג'-יחיא: אני כאן בכובע מקצועי שמדבר על חומרי הדברה

לילא שיני-חג'-יחיא:  כמובן איני באה לתת ציונים לעדכון חוק המזון

לילא שיני-חג'-יחיא:  אני מאמינה שיש פה הרבה אלמנטים של פרוצדורה של הייבוא והקלות ועניין הבדיקות אז ברור שיהיו הקלות אם מורידים נפח הבדיקות ומסתמכים על הצהרות אבל בחיים לא שמענו שיש חסם ייבוא לארץ של תוצרת חקלאית או מזון מעובד הנובעת משאריות חומרי הדברה אז אין לנו מידע על זה ולא שמענו שיש בעיה למדינה לייבא לארץ תוצרת מעובדת או טרייה בגלל חומרי הדברה

לילא שיני-חג'-יחיא:      אני חייבת לציין, שהצגנו רעיונות שאפשר בצד אחד לעזור לייבוא בעניין שאריות חומרי הדברה ובאותה עת לא לגרום נזק אלא לעזור גם לחקלאות הארץ

לילא שיני-חג'-יחיא:  אפשר לעשות את שני הדברים יחד ולא אחד על חשבון השני

לילא שיני-חג'-יחיא:  יש אין ספור רעיונות

לילא שיני-חג'-יחיא:  תודה

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  אורן ברנע

אורן ברנע: תודה

אורן ברנע:  כשאני חולה, אני הולך לרופא

אורן ברנע:  אני לא מבין בבריאות

אורן ברנע:  מה שקרה פה שמשרד הבריאות דן בנושאים שקשורים לחקלאות וכפי שאתם רואים, כל הצד המקצועי החקלאי לא מעורב

אורן ברנע:  פשוט ביצע החלטה שמבחינתנו, היא חובבנית בצורה מדהימה

אורן ברנע:       אנו גם רואים – מה שורש הוויכוח פה? מה תהיה ברירת המחדל

אורן ברנע:  ברירת המחדל היום שיש מצב שסוכם בוועדה בין משרדית בין החקלאים למשרד הבריאות

אורן ברנע:  מה שהם רוצים שברירת המחדל תהיה הכללים של האיחוד האירופאי ואז מצבנו יהיה מאוד גרוע כי ברגע שלא תהיה הסכמה מה יתפוס – האיחוד האירופי

אורן ברנע:  האיחוד האירופאי לפני שבועיים שם ברקס על הרוויזיה לחומרי הדברה ולמרות זאת והשוודים עצרו את הרוויזיה האירופאית, הם רוצים שאנחנו נלך בישראל לכללים של שוודיה ולא לכללים שבנינו פה במשא ומתן לאורך השנים

אורן ברנע:  לכן כמובן, אנו בעד הדחייה וחוץ מזה, אנו רוצים לבטל את זה ולהשאיר שהמצב הקיים יהיה בסיס ההבנות שהגיעו אליהן בעבר ומפה נשפר

יונתן מישרקי: אתם מדברים עם משרד הבריאות?     

אורן ברנע: נשמח שנדבר

אורן ברנע:  אבל אני רוצה שברירת המחדל לא תהיה חוקים של שוודיה שהשוודים פסלו

יונתן מישרקי: יש ביניכם שיח?     

אורן ברנע: נשמח לשוחח

אורי אור: אין בינינו שיח

אורן ברנע: עשינו עבודה מקיפה על העניין הזה, מה שהם לא עשו – ישבנו בעצמנו, לקחנו את החומרים, הורדנו אותם, בדקנו קורה

אורן ברנע:  80% מהחקלאות הישראלית הולכת להיפגע כי הם לא הבינו שבין מעובד לטרי הדברים מתערבבים, הם לא הבינו שבתפוח אדמה 20% ממנו הולך לאיבוד

אורן ברנע:  אני מגדל אותו לפי אותם כללים

אורן ברנע:  תפוח אדמה, הולכים ללכת לאיבוד 110,000 טון

אורן ברנע:  מחיר תפוחי אדמה הולך לעלות ב-20%, הייצוא של תפוחי האדמה הולך להיסגר המקום, במקומו יגיע תפוח אדמה אחר, ששליש ממנו יגיע ממקורות טובים ושני שליש אחרים יגיעו ממצרים וטורקיה

אורן ברנע:  שם יש רוויזיה? אתם מבינים איזה תפוחי אדמה יהיו? שהוא יסגור את המפעל שלו בפרי ניר, הכי זול מסין

אורן ברנע:  מה נקבל? זה הסיפור פה

אורן ברנע:  משרד הבריאות לא מבין שהסוף של המהלך שלו שבמקום לעבוד בשליטה על החקלאות הישראלית הוא מאבד שליטה

אורן ברנע:  מגיע מייבוא ושם יודע שלא שולט

אורן ברנע:  ואם הוא חושב ששולט, שיבדוק את השום שהוא לבן – בשום שמגיע מסין לבן בגלל הכלור

אורן ברנע:  אנו עושים לו חיטוי- -  ומושקה בשפכין עם מתכות כבדות

אורן ברנע:  תבדקו את השום שלהם

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  לא רוצה לרדת לקטגוריות ספציפיות

יונתן מישרקי:  רוח הדברים שלך זה חלק מסיכום הדברים שלי

יונתן מישרקי:  בבקשה

רמי שדה: שלום, אני מגיע ממושב עין יהב בערבה

רמי שדה:  אני חקלאי, ורוצה לספר לכם איך נראה היום-יום שלי בהקשר של מה שאנו מדברים עליו עכשיו כי עליי זה כבר הוחל ואתאר לכם את המצב

רמי שדה:  אני מגדל במשק שלי כמה מאות דונמים של תבלינים כמו פטרוזיליה, כוסברה, שמיר, בזיליקום

רמי שדה:  ניקח את הפטרוזיליה למשל, שאני קוטף כל יום בשבוע פטרוזיליה

רמי שדה:  מצד אחד מוכר אותה לחברת חסלט לצורך העניין, ששמה את זה בשקיות ניילון ומוכרת את זה ברשתות

רמי שדה:  מצד שני מוכר לדורות ולשטראוס את אותה פטרוזיליה מאותה חממה

רמי שדה:  כשאני מוכר אותה לחסלט חלים עליה הרגולציה הישראלית, החוקים הישראליים

רמי שדה:  כשאני מוכר את אותה פטרוזיליה שנקטפה באותו יום עם אותם עובדים לדורות שעושים ממנה ריבועים קפואים או ששטראוס שקוצצים את זה ומוסיפים לסלטים – עכשיו חלים על זה הרגולציה האירופאית

רמי שדה:  הרגולציות האלה לא חופפות

רמי שדה:  אני עברין

רמי שדה:  אם אנסה לגדל רק לפי הרגולציה האירופאית, כי דורות חשובים לי ושטראוס ודאי חשובים לי, אני עדיין

רמי שדה:  אם אגדל לפי הישראלי ואמכור להם אני עבריין

רמי שדה:  מה שאני אעשה אני עבריין

רמי שדה:  את המצב הזה אתם מביאים לפתחי

רמי שדה:  אין יל איך לברוח מזה

רמי שדה:  אני רק כמגדל קטן אחד

שני דור: הוא צודק לחלוטין

שני דור:  אנו לגמרי מסכימים

שני דור:  רק חוזרים ואומרים – בעצם ההחרגה פה נוצרה לבקשת משרד החקלאות

שני דור:  אנו חוזרים פה לשורש הבעיה שנוח להטיל אותה על משרד הבריאות אבל שורש הבעיה זה שמשרד החקלאות עמד על זה שצריך להחריג את הפירות והירקות

יונתן מישרקי: אני לא מרגיש בנוח לשבת פה

יונתן מישרקי:  לא שאני חושב שיש פה חלילה משהו אישי

יונתן מישרקי:  יש פה עמדות מקצועית

יונתן מישרקי:  הכול מתחיל ונגמר בשיח

יונתן מישרקי:  אני מוכרח לומר את זה

יונתן מישרקי:  רמי, תמשיך

יונתן מישרקי:  ותודה על הנקודה שהעלית

רמי שדה: אני קצת מגיע מהתחום של תחומי הדברה כי עבדתי עם משרד החקלאות לפני הרבה שנים

רמי שדה:  אני מכיר את זה מתחום רישוי חומרי הדברה, מהתחום של חברות ההדברה, מכל הכיוונים

רמי שדה:  הכנסתם אותם – לא מתכוון אליך אלא למשרדים – לדיסוננס שאי אפשר לצאת ממנו

רמי שדה:  אסתדר עם הרגולציה האירופאית, אסתגר עם הישראלית

רמי שדה:  האירופאית תעשה לי את החיים מאוד קשים

רמי שדה:  אספר לך למה

רמי שדה:  אני מגדל בערבה כל השנה

רמי שדה:  יש לי חורף שהוא לא כל כך חורף, יש לי קיץ קשוח מאוד, אבל הפטרוזיליה שאני צריך לעמוד בדרישות שלה כשהיא גדלה בפאתי ברלין, גדלה בתנאים אחרים לגמרי

רמי שדה:  חברת אדמה שעושה רישוי גם באירופה, לא עושה רישוי לחומרי הדברה שרלוונטיים שם לחרקים מסוימים כי הם לא שם

רמי שדה:  אין שום סיבה לחברה הזו להשקיע מיליונים בחומרי הדברה- -     

יונתן מישרקי: יש ייחודיות פה בחקלאות בארץ

רמי שדה: חד משמעית

רמי שדה:  אין לי היכולת להתמודד, אין לי היכולת להרוג חרקים ולמכור את הפטרוזיליה הזו לשוק האירופאי

רמי שדה:  כי זו מערכת אחרת של חוקים שבאה במציאות אחרת

יונתן מישרקי: לכן צריך לשבת ולדבר, לשמוע אתכם

יונתן מישרקי:  בבקשה

יואל רובין: שלום, אני מדריך לגידול ירקות

יואל רובין:  אני חושב שכל העניין של חוק ההסדרים - זה נראה כאילו לא הושקעה מחשבה חקלאית מקצועית אגרונומית בדבר הזה

יואל רובין:  יושב פה תומר שאם הרפורמה הזו תצא לפועל, הוא יכול לסגור את הבאסטה

יואל רובין:  אין לנו אופציות אחרות לטפל ולהצליח להביא לו עגבניות מהשדה למפעל

יואל רובין:  צריך פה לשבת ולחשוב

יואל רובין:  אי אפשר לעשות דבר כזה גורף

יואל רובין:  יש לנו בעיה של מזיקים ועשבים שאין באירופה

יואל רובין:  חובה, חובה גם לדחות את זה, חושב שגם ליותר משנה וקודם כל למצוא פתרונות ואז לבוא עם הורדת החומרים האלה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  כרמל פלדמן אביטבול

כרמל פלדמן אביטבול: תודה רבה

כרמל פלדמן אביטבול:  אני באמת חושבת שהדברים שנאמרו פה די חסך את הסוגיה שפוגעת

כרמל פלדמן אביטבול:  כל החקלאים חושבים את זה, מדברים מדם ליבם ומבינים את משמעות הדברים שלהם

כרמל פלדמן אביטבול:  אני מאיגוד הכימיה, פארה ואיכות הסביבה בהתאחדות התעשיינים

כרמל פלדמן אביטבול:  באמת בסופו של דבר מייצגים גם את החברות שמשווקות את אותם חומרים להגנת הצומח עבור החקלאים

כרמל פלדמן אביטבול:  אני חייבת לומר שהעבודה שלי מול משרד החקלאות היא עבודה סיזיפית וקשה

כרמל פלדמן אביטבול:  הם עושים קשיים רבים לחברות של חומרי ההדברה ולא מקלים ראש בשום מקרה בדבר הזה והם אנשי המקצוע לנושא

כרמל פלדמן אביטבול:  הם מייצגים גם את החקלאים, ויודעים מה הגידולים בארץ, מה הנגעים שיש פה, מה נדרש ולכן בסופו של דבר הם צריכים להיות הגוף המקצועי שאומר מה כן אפשר להחיל בארץ מבחינת הדין האירופי ומה לא

כרמל פלדמן אביטבול:  דו השיח שהיה בין משרד הבריאות למשרד החקלאות הראה את הדיסוננס בזה שהם רוצים שאירופה חוץ מ, ואנו אומרים: בוא נראה מה צריך בארץ ומה יכול להתאים באירופה

כרמל פלדמן אביטבול:  זה שתי גישות, וכבוד היושב-רש, נודה שבדיון שלך נקבע ישיבות מעקב לראות את ההתקדמות כי חייבים שהם יישבו יחד

יואל רובין: אם איני טועה, גם יוון הוחרגה בחלק מהתקנות האלה, כי ביוון יש גידולים שלא מגדלים בשאר העולם בגלל האקלים

יואל רובין:  יוון מגדלים כותנה, והם קיבלו החרגות

יונתן מישרקי: הרעיון ברור

זיוה חממא: יש קצת דיסאינפורמציה

זיוה חממא:  לא החרגנו שום דבר כזה ולכן אנו חוזרים ואומרים – בוא נשב

זיוה חממא:  בבקשה

יזהר לנדאו: שלום, אני ממועצת הכותנה

יזהר לנדאו:  שאלה לאנשי משרד הבריאות, כי לפני שבוע קיבלתי חיסון נגד קורונה פעם שישית

יזהר לנדאו:  אם אני זוכר נכון, ותקנו אותי – עד שלא קיבלנו את האישור, נדמה לי מה-FDA, מין ארגון באמריקה, לא הכנסנו לגוף שלנו שום חומר, והנה כשמגיע עניין של תקנות, אירופה – אמריקה זה לא טוב

יזהר לנדאו:  אז יש הרבה גידולים שלא גדלים באירופה, ואנו רוצים לגדל אותם בישראל, ויושב פה אדם מקיבוץ סעד והם מגדלים כותנה ואני הייתי בנחל עוז השבוע, ובכניסה לנחל עוז כתוב: עד התלם האחרון

יזהר לנדאו:  אספר לכם – בתלם האחרון הייתה כותנה והיא לא נקטפה בגלל המלחמה, אבל יש לנו תמונות מהעוטף של טנק שומר על קטפת כי החקלאים האלה לא מוותרים

יזהר לנדאו:  ואז הם באים ומפילים עליהם חוקים שלא רלוונטיים, כי אנחנו – וחצי מהעוטף, אם זה נחל עוז, אם זה כפר עזה, אם זה מפלסים – היה פה אלון, אם זה יד מרדכי - כולם מגדלים כותנה

יזהר לנדאו:  בתקנות החדשות של האירופאים אין כותנה

יזהר לנדאו:  לכן צריך להוציא את האמירה הזאת – אנחנו מהאיחוד האירופאי כי אנחנו רוצים להיות כמו האירופאים

יזהר לנדאו:  אנחנו לא רוצים להיות כמו האירופאים, אנחנו לא אירופאים, וגם הם לא חושבים שאנחנו אירופאים, אז בואו נאמץ תקנים שרלוונטיים לגידולים ותמסכו על ד"ר לילא שעושה לנו מספיק צרות

יזהר לנדאו:  אנחנו לא צריכים את משרד הבריאות שיפריע

יזהר לנדאו:  היא עושה עבודה מצוינת

יזהר לנדאו:  תנו לנו להמשיך לקיים חקלאות בישראל

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  משרד הכלכלה, תשיב

מיכאל חריש: שוב, אנחנו מתעסקים גם עם רגולציה, אבל מנסים להסתכל על כל התמונה

מיכאל חריש:  שמעתי את הדיון

מיכאל חריש:  לדעתי יש פה קצת הגזמה

מיכאל חריש:  מה שמוצע על ידי משרד הבריאות בסך הכול יביא להקלות מסוימות בתהליך הייבוא וחיסכון מסוים בעלויות הייבוא

מיכאל חריש:  זה לא המצב שזה פתאום יוביל לפתיחת שוק, לתחרות

מיכאל חריש:  יהיו הקלות מסוימות

מיכאל חריש:  עדיין יש הקלות משמעותיות על החקלאות וזה בסדר

יונתן מישרקי: אני חייב לחתור לסיום

יונתן מישרקי:  דיון ארוך ודי ממצה

יונתן מישרקי:  מילה, בבקשה

שירי טישלר-לסמן: שלום, אני רוצה לחדד – שלא ישתמע אחרת – אנחנו מאוד מעוניינים להגיע להסכמות עם משרד הבריאות

שירי טישלר-לסמן:  הצוותים כבר נפגשו בעבר

שירי טישלר-לסמן:  בשל המלחמה, כפי שפנינה אמרה, זה לא קרה

שירי טישלר-לסמן:  נרצה להיפגש

שירי טישלר-לסמן:  אנו תומכים בהארכת תוקף ובהגעה למסקנות

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  שמענו בקשב רב את כל הצדדים והתמונה ברורה – שאין שיח, לא ביניכם לבין המשרדים ולא בין המשרדים בינם לבין עצמם

יונתן מישרקי:  לכן אני קודם כל דורש שיהיה שיח בין הבריאות לחקלאות יחד עם משרד הכלכלה, אוצר, אולי גם רשות ההסדרה

יונתן מישרקי:  מי שיושב פה סביב השולחן וגופים נוספים שקשורים לחקלאות לנהל שיח כדי להביא לנו מוצר שמדינת ישראל ופרי ניר לצורך העניין יוכל לחיות איתו – לא בצמצום אלא לחיות ברווח

יונתן מישרקי:      אני מבין שכולם פה מסכימים סביב השולחן את הדחייה הזו של כניסה לתוקף – את הצו הזה אני כן יכול לאשר ללא אישור משרד המשפטים

יונתן מישרקי:  אבקש מהיועצת המשפטית שתקריא את הנוסח

יונתן מישרקי:  נאשר אותו פה כדי להרגיע את המתח

יונתן מישרקי:  נתכנס פה עוד שבועיים לאחר השיחות בין המשרדים למי שהזכרתי פה כרגע כדי לאשר את הצו שיביאו לנו אחרי שאתם מעבדים אותו היטב בהסכמת שר המשפטים

זיוה חממא: הצו השני לא מתייחס לשאריות חומרי הדברה אלא אך ורק למזהמים כימיים במזון

שני דור: כבוד היושב-ראש, לא הייתי רוצה שנחכה שבועיים כי כבר היום יש מזונות שמגיעים – אני מבינה שלא היום אבל למה לחכות שבועיים?     

יונתן מישרקי: זה המנוף שלי להפעיל עליכם לחץ לשבת מול כולם

שני דור: זה שני דברים לגמרי שונים

שני דור:  לדיון ההוא אני לא מאמינה שיבואו

יונתן מישרקי: יש לנו עוד נושאים על סדר-היום, ואנחנו במלחמה

שני דור: עם משרד החקלאות לצערי הרב - גם נעשה בדק בית עם עצמנו כדי שלא נרגיש שאנו מטילים- -     

יונתן מישרקי: נדבר אחרי זה על לוח הזמנים המדויק

יונתן מישרקי:  בבקשה, גברתי היועצת המשפטית

נעה בן שבת: נתחיל דווקא עם הוראת המעבר, עם הצד הטכני, אבל הוא חל גם כשאנחנו נשארים כרגע עם ההוראות הקיימות בלי עדכונם

נעה בן שבת:      צו הגנה על בריאות הציבור (מזון)(החלת הוראות האיחוד האירופי וקביעת תנאים והחרגות) (תיקון), התשפ״ד־2024

נעה בן שבת:      בתוקף סמכותי לפי סעיף 3א(ו) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו -2015 (להלן - החוק), בהמלצת ועדת החריגים לפי סעיף 313(ג) לחוק, ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת לפי סעיף 313(א) לחוק, אני מצווה לאמור: 1

נעה בן שבת:  תיקון סעיף 3

נעה בן שבת:  בצו הגנה על בריאות הציבור (מזון)(החלת הוראות האיחוד האירופי וקביעת תנאים והחרגות), התשפ״ג-2023, בסעיף 3(2)- (1) ברישה, במקום הקטע החל במילים "עד יום" עד המילים "יראו כאילו" יבוא ״עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024) יראו כאילו״; (2) בפסקת משגה (ב) - (א) בפסקה (1), במקום הקטע החל במילים "ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום" עד סופה יבוא "ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024) ; לעניין זה יראו את יום הגשת הבקשה לקבלת תעודת שחרור מתחנת ההסגר כמועד היבוא"

נעה בן שבת:      (ב) בפסקה (2), במקום הקטע החל במילים "ופירט באותה הודעה את המועד" עד סופה יבוא "ופירט באותה הודעה את המועד ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024), ואולם הוא רשאי לנקוב במועד מוקדם יותר בהודעה שימסור בהתאם להוראות פסקה (1)

נעה בן שבת: ״

נעה בן שבת:      כלומר התיקון כולו מתקן, גם בתוקף הוראת המעבר הזו שהיא הוראת שעה עד 31

נעה בן שבת: 12

נעה בן שבת: 24 וגם במועדים שקבועים בתוך ההוראה, את המועד ל-31

נעה בן שבת: 12

נעה בן שבת: 24

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  אני עובר להצבעה – הצעת צו הגנה על בריאות הציבור (מזון)(החלת הוראות האיחוד האירופי וקביעת תנאים והחרגות (תיקון), התשפ"ד-2024, כפי שהקריאה היועצת המשפטית

יונתן מישרקי:  מי בעד?     הצבעה         

יונתן מישרקי: אושר פה אחד

יונתן מישרקי:        תודה רבה, הישיבה נעולה