ועדת הכנסת, כנסת 25, פרוטוקול מספר 130, 2024-02-12 00:00

אופיר כץ: בוקר טוב, בוקר עם רגשות מעורבים

אופיר כץ:  מצד אחד, שמחה גדולה על חילוצם של פרננדו מרמן ולואיס הר, ובהזדמנות זו נברך את כוחות הביטחון ואת הימ"מ על מבצע הרואי

אופיר כץ:  מצד שני, הלב שוב נקרע על נפילתם של שני חיילי צה"ל לוחמי יחידת מגלן: רב סמל עדי אלדור, זיכרונו לברכה, ורב סמל במילואים אלון קליינמן, זיכרונו לברכה

אופיר כץ:  יהי זכרם ברוך

אופיר כץ:  מי ייתן וכל החטופים והחיילים שלנו יחזרו הביתה בשלום

אופיר כץ:  צורית מפורום הגבורה, בקשה

צורית פניגשטיין: אני אימא של מעוז פניגשטיין שנפל לפני חודש ושלושה שבועות בג'באליה

צורית פניגשטיין:  הוא היה לוחם דובדבן ביחידת מילואים 551, בקומנדו, גיבור ישראל

צורית פניגשטיין:  הוא כמו רבים עזב חיים

צורית פניגשטיין:  לא חינכנו אותו למוות

צורית פניגשטיין:  הוא איש של שלום, של אהבה, עשה סנובורד במורדות המושלגים באירופה בחורף, אופניים בשטח בקיץ, אהב את העם, את הארץ, איש של חיים

צורית פניגשטיין:  הוא בכל זאת עזב את החיים שלו, עזב אישה צעירה ויפה ותינוקת קטנה, עזב את החלומות שלו, עזב הכל, בשביל שאנחנו נוכל לשבת כאן, בשביל שנחזיר את החטופים ואת הכבוד למדינת ישראל

צורית פניגשטיין:  באמת ביום כזה יש כאב עצום על עוד שתי משפחות חדשות שהצטרפו למעגל הנוראי הזה

צורית פניגשטיין:  ברור שמעוז היה עוזב שוב

צורית פניגשטיין:  הוא לא האמין שהוא ישלם את המחיר הנורא הזה באופן אישי

צורית פניגשטיין:  יום כזה עם בשורה ששחררו שני חטופים זה יום של שמחה גדולה, של גאווה לאומית, חזר הצבע ללחיים, זה נשמע אחרת

צורית פניגשטיין:  זה מחזיר את ההרתעה, זה מחזיר את הרוח של עם ישראל

צורית פניגשטיין:  מעוז עשה את החלק שלו

צורית פניגשטיין:  אני מבקשת שהמנהיגים יעשו את החלק שלהם, שיביאו את השקט לצפון ,לדרום

צורית פניגשטיין:  אי אפשר להפסיק את זה באמצע

צורית פניגשטיין:  אל תקשיבו לקולות מבית ומחוץ, כי אין לנו הזדמנות שנייה, חייבים להביא להכרעה מלאה, לשלום ולחיים טובים

צורית פניגשטיין:  תודה רבה

אופיר כץ: תודה

אופיר כץ:  שלא תדעו עוד צער

אופיר כץ:  איתן ניצן מפורום גבורה, בקשה

איתן לבני: 	אני אח של סמל ראשון גלעד ניצן שנהרג לפני שלושה חודשים בעזה

איתן לבני:  אני לא אוסיף עוד הרבה, אני רק רוצה לספר לכם על משפט אחד שהוא היה נוהג להגיד: במקום שאין אנשים תשתדל להיות איש, במקום שיש אנשים תהיה ראשון

איתן לבני:  זה משפט שהיה הולך איתו בחייו

משה סעדה: באיזה נסיבות הוא נהרג? ספר לנו קצת

איתן לבני: גלעד נהרג במהלך קרב

איתן לבני:  הוא היה בסיירת גבעתי

איתן לבני:  הם באו להתמקם בשהייה מבית שהיה נחשב כמטוהר, כנקי

איתן לבני:  היה חשד של הנגד שעלול להיות שם משהו חשוד

איתן לבני:  זה היה ביום שישי הראשון של המלחמה

איתן לבני:  יהודה כהן, המ"פ, גלעד ונדב לוינשטיין יצאו לבדוק את הדבר הזה

איתן לבני:  היה ברור שמהמקום הזה לא תגיע ההתקפה, אבל פתאום נפתחה עליהם אש קשה

איתן לבני:  התברר שבתוך הבית הזה היו מעל 10 מחבלים שרק חיכו לשעת כושר כדי לתקוף את כל הפלוגה

איתן לבני:  באותו אירוע נהרגו גם המ"פ, גם גלעד וגם נדב לוינשטיין

איתן לבני:  במעשה הזה הם הצילו את החיים של כל הפלוגה, של כל החטיבה

איתן לבני:        לא צריך להסתכל ימינה או שמאלה

איתן לבני:  אל תגיד "ההוא יעשה את זה כבר"

איתן לבני:  כל אחד צריך להסתכל על עצמו, בין אם זה חבר כנסת, בין אם זה אחד מהעוזרים שיושבים פה במעגלים החיצוניים, בין אם זה פקידים, בין אם זה אחרים, להגיד: מה אני עושה היום כדי להגיע לניצחון מהיר וחזק שיגרום למדינה להיות חזקה ובטוחה לא רק במערכה הזאת, בכלל המערכות שהולכות להיות בעתיד הקרוב, בתקווה שזו אולי תהיה המערכה האחרונה

איתן לבני:  צריך לגרום לזה שתהיה פה מדינת ישראל יציבה, חזקה, שאין אף גורם בעולם שמעז להסתכל עליה ולהתקיף אותה

איתן לבני:  זה יהיה רק אם נהיה חזקים ונגמור את המלחמה הזאת בניצחון מלא עם שלוש המטרות שהצבנו לעצמנו: מיטוט החמאס בצורה מוחלטת, השבת כל החטופים, ולוודא שלא יהיה עלינו שום איום מרצועת עזה

איתן לבני:  תודה רבה לכם

אופיר כץ: תודה רבה

אופיר כץ:  תמר עשת, בקשה

תמר עשת: אני בת דודה של אביתר דוד שנחטף מהמסיבה ברעים

תמר עשת:  אנחנו ביום מאוד אחר, מיוחד, המון רגשות מעורבים

תמר עשת:  קמנו לבשורות טובות ורעות ביחד - שני חטופים שחזרו ושני לוחמים שנפלו בקרבות

תמר עשת:  אני רוצה להשתתף בצערן של משפחות הנופלים, לשמוח בשמחתן של משפחות החוזרים, ולהודות לכוחות הביטחון, לשב"כ ולימ"מ על המבצע המצוין הזה שאני רוצה להאמין ולבטוח בכל ליבי שנעשה מתוך שיקול חכם שביטחון החטופים והחיילים היו בראשו ובזכות זה הוא צלח

תמר עשת:  חשוב לי לבוא ולהזכיר שעם כל הגאווה הגדולה בצבא החזק והחכם שלנו, בינתיים החזרנו שלושה חטופים בחיים, השאר חזרו בעסקה

תמר עשת:  שלושה במבצע מול כ-100 בעסקה

תמר עשת:  עסקה זה מה שיוציא את החטופים משם

תמר עשת:       אנחנו רוצים לחזור לחיות בביטחון במדינה הזאת, וברור שזאת צריכה להיות מטרה נעלה, אבל אנחנו כל הזמן חוזרים ואומרים שיש פה עניין של דחיפות, שהזמן של אביתר מתקתק

תמר עשת:  אני לא יודעת איך הוא מוחזק, אני לא יודעת מי מתייחס אליו ואיך, אני לא יודעת אם הוא נמצא עם עוד אנשים, אני לא יודעת אם הוא לבד, אני לא יודעת אם הוא נמצא בבית או במנהרה ומחכה לחמצן שיגיע

תמר עשת:  אין לו זמן

תמר עשת:  אין לחטופים עם פצעי ירי ועם מחלות זמן

תמר עשת:  יש עניין של קדימות

תמר עשת:  למוטט את החמאס זה רעיון הרבה יותר גדול שייקח לנו עוד שנים ארוכות לעקור מהשורש, למוטט באמת

תמר עשת:  לשבויים אין את הזמן הזה, הם צריכים לחזור הביתה כמה שיותר מהר

תמר עשת:  אסור לנו לחשוב שבמלחמה אנחנו מסיימים את זה, כי אנחנו נחזור לאותו דבר בדיוק

תמר עשת:  אני מסכימה ששתי המטרות נעלות וחשובות, אבל יש זמן ויש סדר לדברים

תמר עשת:  אנחנו קודם כל צריכים להחזיר את התושבים שלנו, את האזרחים שלנו הביתה בשלום, אחרת לאף אחד מאיתנו לא יהיה ביטחון שיש לנו מדינה שתיתן לנו גב ותגן עלינו, שזה הדבר הבסיסי ביותר כתושבת מדינה, כמישהי צעירה שרוצה לחיות כאן, לגדל כאן ילדים

תמר עשת:  אם הם לא חוזרים, אין לי במי לבטוח, אין לי אמון

תמר עשת:  כולנו אזרחי המדינה שמשרתים בצבא, מגינים על המדינה

תמר עשת:  עכשיו תורה של המדינה להגן עלינו חזרה

תמר עשת:  תודה רבה

אופיר כץ: תודה

אופיר כץ:  חן אביגדורי, בקשה

חן אביגדורי: בוקר טוב לכולם

חן אביגדורי:  תודה רבה, אדוני היושב ראש, על הזכות לדבר בפני הוועדה

חן אביגדורי:  אני בן 53, אני מהוד השרון

חן אביגדורי:  אשתי שרון ובתי נועם נחטפו ב-7

חן אביגדורי: 10 והוחזרו ב-25

חן אביגדורי: 11

חן אביגדורי:  אני יכול להגיד שאחיי ואחיותיי במשפחות החטופים יודעים היטב שאני כאן כדי לתת לכל אחד ואחד מהם את הרגע הזה של לחבק את הילדה שלך ואת אשתך אחרי 50 יום – אצלם זה הרבה יותר - שלא ראיתי אותן

חן אביגדורי:       המבצע אתמול היה יוצא מן הכלל, כולם מסכימים, אבל הוא יוצא מן הכלל, כי הכלל הוא שמביאים את כולם בעסקה, לא שמביאים את כולם בחילוצים של שניים-שניים או אחדים

חן אביגדורי:   אני עדות חיה לזה שהילדה שלי עכשיו לא עונה לי לטלפון כי היא בבית ספר, כי היא עם חברות, כי היא משתקמת

חן אביגדורי:  מי שהוציא אותה משם היה עט ונייר, לא רובה וחרבות ברזל

חן אביגדורי:  הלחץ הצבאי עבד, עזר, סייע, לחץ, אבל בלי הגזר שבא לצד המקל אנחנו עדיין היינו סופרים את הימים האלה עם 103 החטופים ששוחררו

חן אביגדורי:       אני מסכים עם איתן שאמר שהשמדה ומיטוט החמאס זו מטרה חשובה מעין כמוה, ושהשבת החטופים היא מטרה חשובה מעין כמוה

חן אביגדורי:  בסמסטר היחידי בניהול שלקחתי באוניברסיטה אמרו לי שכשיש לך שתי מטרות חשובות באותה מידה אתה מתעדף לפי דחיפות, והדחיפות היא ברורה מאוד

חן אביגדורי:  יש שם אנשים זקנים, יש שם אנשים חולים, יש שם אנשים פצועים, יש שם נשים שנאנסות שצריך להוציא מהר, והדרך היחידה להוציא את כולם ומהר זה בעסקה

חן אביגדורי:       	יש איזו אשליה לא נכונה בציבור ובין כותלי הבית הזה שהמחיר הגדול שאנחנו, המדינה, נשלם זה מחיר על חיי החטופים

חן אביגדורי:  זה לא מחיר על חיי החטופים, זה מחיר ההפקרה

חן אביגדורי:  כשמדינה שלמה מפקירה מאות אלפי אנשים לגורלם במשך תקופה ארוכה, אז המחיר על חייהם, במידה וקורה להם משהו, עולה

חן אביגדורי:  המדינה צריכה להיות מוכנה לשלם את המחיר הזה

חן אביגדורי:  הקשר הישיר שעושים חלק מהיושבים בחדר הזה הוא בין שחרור המחבלים בעסקת שליט לבין השביעי באוקטובר

חן אביגדורי:  עסקת שליט נחתמה כמעט בדיוק ב-6 לאוקטובר, 12 שנה לפני השביעי לאוקטובר

חן אביגדורי:  על ה-12 שנה מדלגים

חן אביגדורי:  12 השנה שהיו לנו הן בדיוק ה-12 שנים שיהיו לנו

חן אביגדורי:  המדינה ואתם כחברי כנסת צריכים לדאוג שלא יהיה את אותו מחדל שוב, לשים עין על האנשים האלה, לרדוף אותם עד יומם האחרון, לא לאפשר להם לעשות את הדברים שאנחנו כמדינה אפשרנו ב-12 השנים שקדמו לשביעי באוקטובר

חן אביגדורי:      	לאחרונה, ואני לא רוצה להגיד פה מילים שאני לא בטוח בהם ב-100%, כבן למשפחת החטופים שפועל אך ורק למען החזרת החטופים, ואני נמצא בכרם שלום, במאהל, בכל הפעילויות שלנו, אני חוטף בטוויטר וברשתות חברתיות אחרות התקפה מאוד לא נעימה שגורמת לי ולאחיי ואחיותיי ממשפחות החטופים סבל נוסף על הסבל שאנחנו גם ככה נמצאים בו

חן אביגדורי:  כשאומרים לי שאני משתף פעולה עם החמאס, כשכותבים לי בתגובות "טוב שהקיבוצניקים האלה נחטפו, ככה יש פחות מצביעים לשמאל", זה משהו שמבחינתי נמצא מחוץ לשיח

חן אביגדורי:  אני יכול להעיד על עצמי שאני מאז ה-7 באוקטובר עוסק רק בעניין החטופים

חן אביגדורי:  כשאני עוסק בעניין החטופים אני נפגש עם אנשים מכל החברה הישראלית - חובשי כיפות, חובשי כאפיות, אנשים חילוניים

חן אביגדורי:  אני מופיע בפני בני נוער יום ולילה

חן אביגדורי:  אני מדבר עם כולם על הכל כמה שהם רק רוצים, עונה על כל השאלות הקשות, כאשר התנאי שלי הוא שהשיח יהיה פתוח ומכבד

חן אביגדורי:  להגיד לבן משפחה שאשתו ובתו חזרו משבי החמאס שהוא משתף פעולה עם סינוואר, זה להוציא את עצמך אל מחוץ למחנה

חן אביגדורי:  יושבים פה אנשים בעלי אמונה, אנשים שמכירים את הספר הקדוש שבזכותו אנחנו כאן, חילונים ודתיים שיודעים היטב מה זה להוציא את עצמך אל מחוץ למחנה

חן אביגדורי:  את האנשים האלה צריכים להקיא ולהוציא אל מחוץ למחנה, כי הם לא אחים שלי, הם לא אנשים שאני רוצה לעשות איתם את האחדות, הם אנשים שבשולי השוליים

חן אביגדורי:  אני מבקש מכם, חברי הכנסת, אתם נבחרי ציבור, תראו דוגמה אישית, תגנו את האנשים האלה, תאפשרו לנו לפעול למען המטרה הכל כך חשובה של ניצחון, וניצחון בלי החטופים הוא לא ניצחון

חן אביגדורי:  אני מודה לכם על הזמן שנתתם לי

אופיר כץ: אני מסכים איתך

אופיר כץ:  אני מגנה את האמירות שהשמעת פה, מגנה אנשים שמשמיעים אמירות כאלו, כי אני חושב שלא צריך להיות לזה מקום בשיח

אופיר כץ:  צריכים להיות פה כולנו ביחד

אופיר כץ:  אמירות מזעזעות כמו שהשמעת, או אמירות של כתבים ופרשנים שאומרים שראש הממשלה רוצה את החטופים מתים, זה השוליים, זה הקצוות משני הצדדים

אופיר כץ:  שני צדדים היו ב-6 באוקטובר

אופיר כץ:  היום כולנו במקום אחר, כולנו בצד אחד

אופיר כץ:  את השיח הזה אנחנו היינו צריכים לגנות ולהקיא מתוכנו

אופיר כץ:  יזהר ליפשיץ, בקשה

יזהר שי: לא חשבתי שאחרי ארבעה וחצי חודשים אני עוד אהיה פה, אבל הנה אנחנו נפגשים

יזהר שי:  אחרי מה שאביגדור אמר פה קשה לחדש, אבל יש איזו שהיא תחושה של קהות חושים

יזהר שי:  אני לפחות צועק "עכשיו עכשיו" כבר שלושה חודשים

יזהר שי:  התרגלנו

יזהר שי:  אם תהיה עסקה טובה בעוד חודש, זה בסדר? נכה קצת עכשיו חזק, טיפה נלחץ, נשפר את העסקה וכשהיא תהיה בתוך אזור הנוחות שלנו נסכים לה ויהיה הניצחון הגדול?      אני בן קיבוץ ניר עוז

יזהר שי:  קיבוץ ניר עוז חווה שואה

יזהר שי:  השואה הזאת לקחה את כל המבוגרים, ביניהם אבי, רצחה משפחות וילדים, אנסה, ביתרה, שרפה

יזהר שי:  באופן סיסטמתי גם שרפו את הבתים כדי שלא נרצה לחזור

יזהר שי:  אני חושב שהבעיתו לנו את הנפש כדי שגם לא נרצה להישאר בארץ הזאת, ולראייה אנחנו פה נלחמים לא בשביל לצאת מהארץ הזאת, אנחנו נלחמים על התקציבים שיתנו לנו לשקם את קיבוץ ניר עוז, אנחנו נלחמים על זה שיחזירו לנו את הזקנים כדי שהכבוד שלנו שחולל ונרמס ב-7 לאוקטובר ייגמר

יזהר שי:  אנחנו רוצים כבר שיחלקו אותנו לאלה שמקבלים שקית והם יתחילו סוף סוף לשבת שבעה ולאלה שיקבלו "גרוטאה" שהם יצטרכו לשקם כל החיים, שזה לפעמים יותר קשה מלשבת שבעה

יזהר שי:  צריך לגמור את זה בהחלטה אמיצה

יזהר שי:  מנחם בגין אמר שאין לזה מחיר

יזהר שי:  חושבים שיש איזה ניצחון מוחלט שאם נכה אותו ככה ניראה לדורי דורות

יזהר שי:  אם אנחנו נלחמים כשהזקן שלי שם, כשחיילות נאנסות, אנחנו כורתים את הענף שאנחנו יושבים עליו, של אותה ערבות הדדית

יזהר שי:  שידע כל אחד שתמיד יעשו הכל בשביל להחזיר אותו, גם אם זה אומר לפגוע בעצמנו

יזהר שי:       החטופים כרגע זה סוג של מחלה אוטואימונית שאם אתה לא משחרר אותם הורגים אותך, אם אתה משחרר אותם אז המחיר יעשה הרבה נזק

יזהר שי:  כרגע צריך החלטה אמיצה, פשוט להבין שלנו נגמר הזמן, אנחנו רוצים כל אחד את מה שיש לו, להמשיך את החיים

יזהר שי:  ארבעה וחצי חודשים להיות ככה, כשהוויכוח היחידי שמעניין זה כן ח'אן יונס, לא ח'אן יונס, אם סינוואר מנותק או לא מנותק, אם הוא רץ עם החטופים ואם הוא ממשיך להרוג, זה הזוי

יזהר שי:  להתבשם משחרור של שני אנשים ששוחררו במבצע הרואי, כשבאותו יום גם מתו לנו שני חיילים, יהיה זכרם ברוך, אני חושב שנכנסנו פה לשגרה מטורפת

יזהר שי:  פשוט צריך להתאפס

יזהר שי:  אי אפשר להמשיך כשהם במצב הזה למטה, שאנחנו לא יודעים עליהם כלום

יזהר שי:       אולי האויב שלנו זה היכולות הצבאיות שלנו שלכאורה יודעות מה קורה לכל חטוף ואז נותנות לנו ביטחון שצה"ל עושה הכל כדי לשחרר אותו

יזהר שי:  אולי אם לא היינו יודעים כלום היינו יותר מבועתים וכבר מגיעים לאיזה משהו

יזהר שי:  האמת שאנחנו לא יודעים כלום

יזהר שי:  קצת יודעים על חלק, חלק לא מספרים, חלק נקברו ולא נמצא אותם, הם יהיו ה"רון ארדים" הבאים ל-30 השנים הבאות

יזהר שי:  את מה שעדיין חי, ואני מקווה ששפוי, פשוט להחזיר מיד בהחלטה אמיצה

יזהר שי:  אני מתחבר למה שאמר מנחם בגין שבאמת היה מנהיג אמיץ

יזהר שי:  כנראה ששלום עושים דרך הימין והשמאל תומך, וגם עסקה תבוא כנראה עם ממשלת ימין שהשמאל יתמוך

יזהר שי:  הקונצנזוס להחזיר חיים ופדיון שבויים לא מחלק אותנו

יזהר שי:  אנחנו פה בפספוס גדול כי הרבה כבר מתו

יזהר שי:  אנחנו לא רוצים להיות מגש הכסף בשביל הניצחון הגדול, להקריב עוד ועוד נערות ונערים

יזהר שי:  גם את הגברים שם אונסים, לצערי

יזהר שי:  מצב מטורף שהתרגלנו אליו

יזהר שי:  כנראה אנחנו צריכים עוד אקסטרים בשביל להיות מזועזעים - שהוא יתאבד עם איזה 10 חטופים

יזהר שי:  אני לא מבין למה אנחנו מחכים

יזהר שי:  עבר הזמן, אין מחיר, החלטה אמיצה להוציא אותם

יזהר שי:  תודה רבה

אופיר כץ: תודה

אופיר כץ:  דקל ליפשיץ, בקשה

דקל ליפשיץ: המבצע אתמול היה מבצע הרואי ומדהים, ואני מודה לכל לוחם ומפקד שלקח חלק בו והחזיר את שני החטופים האלה

דקל ליפשיץ:  יש פה שתי משפחות שקיבלו את היקר מכל חזרה הביתה, ואין מילים להגיד תודה על הדבר הזה, אבל מנגד יש מספרים שלא משקרים

דקל ליפשיץ:  עד עכשיו הצלחנו להחזיר במבצעים צבאיים כשלושה אנשים, כשבשאר הניסיונות נהרגו החטופים שניסו לחלץ בגלל שזה לא צלח, או שכתוצאה מפיצוץ ליד החליטו להרוג את אותו חטוף ולהאשים את ממשלת ישראל

דקל ליפשיץ:  ברור לנו שהלחץ הצבאי תרם להבאת העסקה הקודמת, אבל כמו שחן אמר פה מקודם, בסופו של דבר מה שהחזיר את הבנות שלו הביתה זה דף ועט, זו עסקה, ואת המחיר יש לשלם

דקל ליפשיץ:  המחיר כבד, המחיר קשה, המחיר מתקיל אותנו, והמחיר גם לי, שסבא שלי נמצא שם, כואב מאוד בבטן, מאוד קשה, אבל יש לשלם אותו, כי אותם אנשים שיושבים שם בעזה לא צריכים לשלם את המחיר הזה

דקל ליפשיץ:  אנחנו לא ניקח את הכסף מהם, אנחנו לא ניקח את המחיר מהם, המחיר הזה יבוא מכולנו, מכל העם הזה

דקל ליפשיץ:  כשיש אופציה לעסקה על הפרק, או כל דבר כזה או אחר שיכול להשיב אותם הביתה, אנחנו צריכים לקחת את זה בשתי ידיים

דקל ליפשיץ:  ברור לנו שבשביל באמת להחזיר את כולם הביתה ושכל שאר המשפחות יקבלו את מה ששתי המשפחות האלו קיבלו הלילה אנחנו צריכים דף ועט

דקל ליפשיץ:  בבקשה מכם, תקדמו את זה כמה שיותר

דקל ליפשיץ:  תודה

אופיר כץ: תודה רבה

אופיר כץ:  אנחנו במעבר חד לסדר היום

אופיר כץ:  אנחנו נתחיל בתכנית המאזנת

אופיר כץ:  האוצר, בקשה

אסי מסינג: 	כרגע מתנהל דיון בוועדת הכספים על הצעת התקציב הנוסף ועל עיקרי התכנית המאזנת שהונחו על בסיס הוראות חוק יסוד: משק המדינה

אסי מסינג:  חוק יסוד: משק המדינה קבע מנגנון מיוחד - נעשה בו גם איזה שהוא תיקון במהלך אירועי המלחמה - שלפיו במצב שבו מוגש תקציב לאישור הכנסת יותר מחצי שנה לפני תחילת השנה יש צורך לקיים מנגנון התכנסות, ופרטיו קבועים בהוראות סעיף 3א1 לחוק יסוד: משק המדינה, שכולל התייחסות למצב הפיסקאלי העדכני לפני תחילת השנה והתאמת התקציב, אם בצד ההכנסות ואם בצד ההוצאות, למסגרות הפיסקאליות המעודכנות על בסיס התחזיות המעודכנות

אסי מסינג:  זה המנגנון הקבוע בחוק יסוד: משק המדינה שנקבע לראשונה בחודש מאי 2023 עם חקיקתו של תקציב 2023 ותקציב 2024

אסי מסינג:  אחרי אירועי 7 באוקטובר היה ברור שיש צורך לבצע התאמות לתקציב 2024, לכן תוקן חוק היסוד, כשהרעיון המסדר שעמד בבסיס התיקון שהוצע זה להגיע כמה שיותר קרוב לתחילת השנה עם תחזיות מעודכנות יותר, לעדכן את התקציב בהתאם, ולייצר את מנגנון ההתכנסות

אסי מסינג:  כשעושים מנגנון התכנסות יש צורך להתייחס גם לתקציב 2024 וגם לתקציבים לאחר מכן, כדי לראות את התמונה הפיסקאלית המלאה

אסי מסינג:       	בהנחת התכנית המאזנת המועד נדחה

אסי מסינג:  המועד שבסופו של דבר נקבע הוא 20 בפברואר 2024, שעד אליו התכנית המאזנת והתקציב הנוסף צריכים להיות מאושרים

אופיר כץ: בנושא של התאריכים הייתה פחות התכנסות

שגית אפיק: 19 בינואר, שזה תאריך שנשכח

אסי מסינג: הכל ידוע, ברור וכתוב, אין איזה משהו שמישהו מסתיר פה

שגית אפיק: אף אחד לא אמר שהתכנית המאזנת חייבת לעבור עד ה-20 בפברואר

שגית אפיק:  ב-20 בפברואר כיסוי הגירעון שייוותר ייעשה באמצעות קיצוץ רוחבי

אסי מסינג: נקבע שיוגש דוח הפרשים עד מועד מסוים – עמדנו במועד – שקובע את הפערים - -      

שגית אפיק: אתם במועד אחרי איחור ותיקון החוק

אסי מסינג: גם בצד ההוצאה וגם בצד הגירעון הוגש דוח הפרשים

אסי מסינג:  אין מחלוקת על כך שיש פערים גדולים ביותר שמסתכמים בעשרות מיליארדי שקלים ודורשים התאמה בתקציב, התאמת המסגרות וקביעת צעדים הן בצד ההכנסות והן בצד ההוצאות על מנת להתאים ולהסתגל למציאות הקיימת

אסי מסינג:  מה שחוק היסוד חייב את הממשלה להכין זה תכנית מאזנת כדי לבצע את ההתכנסות, וגם נקבעו מועדים כדי לבצע את העניין

אסי מסינג:  נקבע מועד, ככל שהממשלה רוצה להגיש תקציב נוסף במסגרת התכנית המאזנת, להגשתו

אסי מסינג:  הממשלה לא עמדה במועד, היא הגישה את התקציב מאוחר יותר מהמועד שנקבע

אסי מסינג:  במסגרת המנגנון נקבע שככל והתכנית המאזנת לא מאושרת עד ה-20 בפברואר תתבצע הפחתה בהתאם לדוח ההפרשים לכיסוי מלוא ההפרשים שלא כוסו בהפחתה אחידה מכל תקציבי המשרדים באופן עיוור, מעין איזה "פלאט" אוטומטי כזה שמתאים את התקציב למסגרות החדשות והמעודכנות

אפרת רייטן: זו סנקציה

אסי מסינג: זו התאמת התקציב למצב הקיים בצורה פשוטה ועיוורת

אפרת רייטן: זו המשמעות של לא לעשות את הדברים בזמן, לפי החוק

אסי מסינג: זה לא מונע אישור תקציב נוסף ותיקון המסגרות במועד מאוחר יותר

אסי מסינג:  כמובן שהיה עדיף שזה יתבצע עד המועד הזה, אבל אם הוא לא מתבצע, צריך להתבצע הליך חקיקה סדור ורגיל של ענייני התקציב ושל הצעדים האחרים שתכף נתייחס אליהם, וזה יתבצע בהתאם לשיקול דעתה של הכנסת, במועדים שייקבעו ויוסכמו

אסי מסינג:  כמובן שככל שהם יאושרו בשלב מאוחר יותר כך תצטרך לבוא בחשבון אותה הפחתה שהתבצעה והאיזון המתבקש בהתאם

אסי מסינג:  ככל שיבואו צעדים שמחליפים אותם הם יוחלפו בהתאם

אסי מסינג:       מה שמוגש כאן לפניכם זו הצעה אחת שהיא חלק מהתכנית המאזנת וכוללת את כל תיקוני החקיקה שהממשלה החליטה עליהם

אסי מסינג:  בצד תיקוני החקיקה הראשית יש שורה של צעדים שהם בחקיקת משנה - בחלקם נדרש אישור ועדת כספים, בחלקם נדרש אישור של מליאה

אסי מסינג:  כל זה ביחד מהווה את התכנית המאזנת

אסי מסינג:  לטעמנו יש צורך שההצעה הזאת תישאר כהצעה אחודה, כיוון שהיא התנאי לתקציב הנוסף

אסי מסינג:  הם צריכים לעבור יחדיו, כדי להוות תקציב מאוזן ומעודכן בהתאם להוראות חוק היסוד

אסי מסינג:  זה לא מונע את הניתוב של חלק מהפרקים לדיון בוועדות השונות, כפי שנעשה במסגרת תכנית כלכלית רגילה

אסי מסינג:  יש לכל אחד מהצעדים השפעה על צד ההכנסות, לאו דווקא על צד ההוצאות, כשבצד ההוצאות יש את התקציב הנוסף שמוגש ואת חוק המסגרות שמונח בנפרד

אסי מסינג:  הצעת התקציב הנוסף, התיקון לחוק המסגרות, התכנית המאזנת והצעדים הנוספים שיש במסגרת חקיקות המשנה מהווים את העדכון המלא של התקציב בשנת 2024, לכן יש חשיבות שהם כולם יעברו כמכלול אחד

אסי מסינג:  ככל שרכיב מסוים ייפול יהיה צורך לאזן אותו ברכיב אחר, זו המשמעות

בועז טופורובסקי: כשאתם לא תקבלו את מה שאנחנו מחליטים

אסי מסינג: כמובן שהכנסת, כמו בכל תקציב רגיל, יכולה לבחור שלא לאשר רכיבים מסוימים, אבל אז המשמעות האופרטיבית היא שצריך לאזן אותם באיזון אחר

בועז טופורובסקי: המשמעות היא שאתם לא תקשיבו למה שנגיד לכם

אופיר כץ: זה לא תהליך רגיל

אסי מסינג: גם בתהליך תקציב רגיל שבמסגרתו מוגש התקציב עצמו - -     

אופיר כץ: פה אני רואה חמישה חוקים, לא 50 חוקים

אסי מסינג: הצעת החוק מתפרסת על 24 עמודים ויש בה מספר פרקים

אסי מסינג:  אפשר לראות את הצעת חוק ההתייעלות והצעת חוק התכנית הכלכלית שהוגשו ל-2023-2024

אסי מסינג:  גם בתקציב רגיל, ככל שחלקים מהתכנית הכלכלית אינם מאושרים על ידי ועדה בכנסת, אינם מועלים כמכלול לאישור במליאה, או שהמליאה אינה מאשרת חלקים מהם, יש צורך לאזן את התקציב בצעדים אחרים

אסי מסינג:  אין הבדל משמעותי בהקשר הזה, אלא אם כן יש תקציב שאינו עומד במסגרות

אסי מסינג:  עד היום, למיטב ידיעתי וזכרוני, לא אושר אף פעם תקציב שאינו תקציב מאוזן שעומד בכלל המסגרות, בין בצד ההכנסות ובין בצד ההוצאות

בועז טופורובסקי: עד היום ממשלת ישראל לא עמדה בחוקי יסוד באופן קבוע?     

תמו לוי בונה: אם יש רכיבים בתכנית המאזנת שלא עוברים יחד עם חוק המסגרות, או שחוק המסגרות עובר קודם ורק אז התכנית המאזנת, המספרים בחוק המסגרות יהיו לא רלוונטיים

שגית אפיק: כמה הפחתת הגירעון בחוק המסגרות שעשיתם? כמה מיליארד זה מכניס?      

תמו לוי בונה: כאחוז תוצר בסך התכנית, כי יש גם רכיבים שעברו בממשלה שחלקם מונחים לפתחכם וחלקם לא

שגית אפיק: את אומרת לנו שהכל צריך לעבור ביחד

תמו לוי בונה: אני לא אומרת מה שצריך לעשות

אופיר כץ: אנחנו לא פועלים של משרד האוצר

אופיר כץ:  זה שמזיזים חוק לוועדה אחרת, וכבר עשינו את זה, לא אומר שהחוק לא יעבור

תמר לוי בונה: אני לא אומרת לכם מה לעשות

תמר לוי בונה:  אם יעברו חלקים מהתכנית המאזנת הגירעון שמונח על שולחן ועדת הכספים לא יהיה הגירעון, נצטרך להביא צעדים אחרים

תמר לוי בונה:  עכשיו מה עושים עם זה זו שאלה אחרת

תמר לוי בונה:  אם מעבירים את הגירעון והחוקים האחרים לא עוברים זה לא יהיה הגירעון הנכון, וגם יכול להיות שיהיו לזה השלכות בצד ההוצאה

שגית אפיק: הגירעון מתחיל מ-2024, נכון?     

תמר לוי בונה: בוודאי

אופיר כץ: אבל חלק מהצעדים שיש פה הם לשנת 2025

שגית אפיק: כמעט כולם ל-2025

תמר לוי בונה: ממש לא כולם

שגית אפיק: רובם של הצעדים שנמצאים כאן בוועדה הם ל-2025

אסי מסינג: עובדתית זה לא נכון

אופיר כץ: זה התחיל בוועדת הכספים, כשרצו התחייבויות על תאריך מסוים, תאריך שלא עמדתם בו, והוצאתי מכתב לשר האוצר בעקבות האיחור

בועז טופורובסקי: זו הוראת חוק יסוד

בועז טופורובסקי:  אין סנקציות, אין כלום

בועז טופורובסקי:  לא ברור לי הסיפור הזה

אופיר כץ: בעקבות האיחור שלכם, איחור יוצא דופן, הכנסת לא תשלם את המחיר בפחות עבודה של חברי הכנסת, בפחות פיקוח

אופיר כץ:  כשאתם אומרים 20 בפברואר, זה אומר שאתם מקצרים את הזמן של עבודת חברי הכנסת, וזה אני לא מוכן שיקרה

אופיר כץ:  האחריות היא עליכם

אופיר כץ:  אני מתייחס ל-30 הימים שקבענו בוועדת הכספים מהיום שזה אושר בקריאה ראשונה, שזה אומר 30 ימים מיום רביעי בשבוע שעבר

אסי מסינג: לא ביקשתי לאשר את זה עד ה-20

אופיר כץ: אני הולך רגע אחורה

אופיר כץ:  כל אחד וההקדמה שלו

אופיר כץ:  אני רוצה לדבר על לוחות הזמנים

אפרת רייטן: כמה זמן עבדתם על זה?      

תמר לוי בונה: שלושה שבועות בממשלה

אפרת רייטן: אתם רציתם שנעבוד על זה שמונה ימים

אסי מסינג: לא אמרנו את זה

שגית אפיק: אמרת שב-20 בפברואר יחול הקיצוץ הרוחבי

אסי מסינג: הממשלה אישרה את התכנית המאזנת ב-15 בינואר

אופיר כץ: מה קורה ב-21 בפברואר אם עד אז זה לא עובר?     

אסי מסינג: הוראות חוק יסוד: משק המדינה אינן מותירות שיקול דעת

שגית אפיק: ביחס למועד הנחת חוק התקציב

אסי מסינג: הן קובעות שיש צורך לבצע התאמה של התקציב

אפרת רייטן: ידעתם את זה, אסי

אפרת רייטן:  ידעתם שיש את השוט המטורף הזה, ובכל זאת שמתם את הכנסת בפינה

אסי מסינג: תקציב המדינה שאושר ל-2024 מרגע שהונח דוח ההפרשים ברור שהוא תקציב שאינו רלוונטי, אין לו משמעות, צריך לבצע לו התאמות, והתאמות ניכרות

אפרת רייטן: מה זה אומר שהוא לא רלוונטי? שהוא לא קיים?     

אסי מסינג: הוא קיים, אבל הוא לא רלוונטי כי הוא לא מתכתב עם המסגרות הקיימות ועם הצורך בהתכנסות

אסי מסינג:  הממשלה קיבלה שורה של החלטות שהן החלטות לא פשוטות שמובאות לאישור, של שינוי בסדרי עדיפויות בצד ההכנסות ובצד ההוצאות על מנת להתאים למציאות הקיימת החדשה את התקציב שאינו תקציב רלוונטי

אופיר כץ: אם ב-21 לא העברנו, האם יש קיצוץ או אין קיצוץ?     

אסי מסינג: ב-20 לפברואר יש המחשה לכך שהתקציב אינו רלוונטי והוא מבוצע בגובה ההפרשים הקיימים בצורה אוטומטית

בועז טופורובסקי: לפי איזו הוראה אתה אומר שאתה עושה קיצוצים? לפי הוראת חוק יסוד?     

אסי מסינג: כן

בועז טופורובסקי: לפי אותו חוק יסוד לא עמדת בהוראות

בועז טופורובסקי:  גם החוק קבע זמנים שלא עמדת בהם

בועז טופורובסקי:  לפי איזו סמכות אתה מחליט באיזו הוראת חוק יסוד עומדים ובאיזו הוראת חוק יסוד לא עומדים? אם זה נעשה בחוסר סמכות, מה הסנקציות על זה? אני לא מכיר שיש למישהו סמכות לעבור על חוק יסוד

אפרת רייטן: למה אתם גורמים לנו להפר את החוק? תתקנו את החוק

אופיר כץ: אם לא עומדים ב-30 ימים שקבענו בוועדת הכספים, זה אומר שיהיה קיצוץ

אופיר כץ:  כתבתי לכם במכתב למצוא פתרונות אחרים לזה, כי האחריות היא לא של הכנסת, האחריות למה שהולך לקרות היא שלכם, אתם אלה שאיחרתם

אופיר כץ:  זה לא יבוא על חשבון העבודה של הכנסת

אופיר כץ:  אותו דבר לגבי חמשת החוקים האלה

אופיר כץ:  אני לא חושב שאפשר לקרוא לזה חוק הסדרים, זה רחוק מכך

אופיר כץ:  יש גם עוד הרבה צווים שנמצאים בנפרד, עוד חוקים שאתם מביאים בנפרד

אופיר כץ:  למה נקודת ההנחה שלכם היא שכשתפצלו את החוקים זה לא יעבור? יש הבדל בין 24 עמודים ל-800 עמודים

אופיר כץ:  אנחנו יודעים את האחריות ואת העבודה החשובה שלנו

תמר לוי בונה: יש גם את ההיבט הכלכלי

שגית אפיק: אני מצרה על כך, אסי, שאנחנו צריכים להתכנס בוועדת הכנסת כדי לייצר פיצול להצעת החוק הזאת

שגית אפיק:  ביקשתי ממך ומאגף התקציבים להביא את הצעדים שאתם מבקשים להביא לצד הפחתת הגירעון ולצד הצעת התקציב - הגשתם אותה בחריגה של מעל שבועיים לכנסת - בהצעות חוק נפרדות

שגית אפיק:  ביקשתי את זה משום שאנחנו לא נמצאים בתקציב רגיל

שגית אפיק:  כפי שגם אתה בעצמך אמרת, אין סנקציה ככל שהתקציב הנוסף לא יעבור, הכנסת ללא תתפזר, הדברים יישארו על מכונם, הקיצוץ הרוחבי ייעשה על מנת לאזן את אותו דוח הפרשים שהגשתם

שגית אפיק:  למרות מה שביקשתי הבאתם לנו את הצעת החוק הזאת כאילו הייתה הצעת חוק הסדרים

שגית אפיק:  זאת לא הצעת חוק הסדרים מבחינתי

שגית אפיק:  אני חייבת לומר לך, אסי, שזאת גם לא הצעת חוק תכנית מאזנת, כי תכנית מאזנת כהגדרתה בחוק יסוד: משק המדינה, המטרה שלה היא לייצר איזון, לכסות את ההפרש שהבאתם בדוח ההפרשים

שגית אפיק:  רוב הצעדים בתכנית הזאת שמונחת בוועדת הכנסת לפיצול ולחלוקה עוסקים בעיקר משנת 2025 ואילך

שגית אפיק:  להגיד שהיא התכנית המאזנת של דוח ההפרשים שהבאתם, קשה לי לראות את זה

שגית אפיק:  אני חושבת שהצעד הזה, יחד עם אותו צעד של זלזול במועדים שנקבעו לכם בחוק היסוד, יחד עם אותו צעד שאתה אומר לנו עכשיו שהממשלה ידעה להפר את חוק היסוד כשמדובר במועד עבור הכנסת אבל לא תדע ללחוץ על הכפתור כדי לא לעשות את הקיצוץ הרוחבי אלא במועד שקבוע בחוק היסוד כי אי אפשר להפר את אותו מועד, כל שלושת העניינים האלה מהווים זלזול בעבודת הכנסת, התייחסות לכנסת כאילו יש לה אפשרות לעבוד בשירות משרד האוצר והממשלה

שגית אפיק:  חבל לי מאוד שאנחנו חוזרים על סאגת חוק ההסדרים בחוק כזה קצר שיכולתם להביא כחמש הצעות חוק פשוטות שהיו מגיעות כל אחת לוועדה הרלוונטית לה, מה שהיה מאפשר לכנסת לעשות הליך חקיקה רגיל ביחס לכל אחת מהן

שגית אפיק:  לא מקובלת עלי העמדה, תמר, שכל ההצעות החוק האלו צריכות לעבור as is, באותו יום, באותו מועד יחד

שגית אפיק:  חוק הפחתת הגירעון שנמצא בוועדת הכספים ביחד עם הצעת חוק התקציב הנוסף נותן לכם את המאסה הגדולה לכיסוי הגירעון שאתם זקוקים לו בשנת 2024

שגית אפיק:  רוב הצעדים שנמצאים כאן הם צעדים קבועים וחשובים משנת 2025 ואילך

שגית אפיק:  לבקש מהכנסת להעביר צעדים כלכליים מאסיביים כאלה ב-20 ימים או בשמונה ימים, נראה לי כמו זלזול משווע בעבודת הכנסת

שגית אפיק:       דובר כאן על כך שמשרד האוצר מסכים שננתב

שגית אפיק:  הכנסת בשנים האחרונות, כדי להתמודד עם חוק ההסדרים, יצרה את הדיון לפיצולים ולניתובים של הצעת חוק ההסדרים

שגית אפיק:  הצעת חוק ההסדרים בעבר הייתה מגיעה כולה לוועדת הכספים

שגית אפיק:  הכנסת חשבה שיהיה זה נכון יותר לייצר מקצועיות לוועדות, לאפשר לכל ועדה לדון בפרק שרלוונטי אליה

שגית אפיק:  כתוצאה מהרצון המקצועי והטוב של הכנסת, שלא הייתה לו הלימה מצד התנהלות משרד האוצר והממשלה, אנחנו נמצאים היום במצב, כמו שאמרת, שהצעת חוק ההסדרים שמגיעה לכאן לצד הצעת חוק תקציב מגיעה למאות עמודים, שזה דבר שאולי לא היה קורה אם היא הייתה מגיעה לוועדה אחת

שגית אפיק:  זו בדיקה שהכנסת תצטרך לעשות ביחס לעצמה לגבי חוק ההסדרים לשנת 2025

שגית אפיק:  אני חושבת שהשיטה של חלוקה בין הוועדות הפכה להיות לשיטה הרבה יותר פוגענית בעבודת הכנסת, כי היום הכנסת מעבירה חקיקה מאסיבית בלוחות זמנים קצרים מאוד

שגית אפיק:  אני חושבת שאין לזה יותר מקום

שגית אפיק:  ביחס להצעה הזאת – מדובר בחמישה נושאים, רובם לשנת 2025

אופיר כץ: אני חושב שאם עובדים במקביל זה מקצר את לוחות הזמנים, זה לא מאריך

שגית אפיק: נכון

שגית אפיק:  הנחנו בפניכם טבלה שבה מופיעה הוועדה המוסמכת לגבי כל אחד מהחוקים

שגית אפיק:  צריך לדון בחוקים האלה בהליך חקיקה רגיל, בכל אחד מהם בצורה נפרדת, כפי שהיה נכון שהממשלה תביא אותם בפני הכנסת מלכתחילה

אופיר כץ: אם בסופו של דבר נחליט, מה מבחינת המליאה?     

שגית אפיק: תוכל להביא למליאה באותו מועד כל אחד בנפרד, כפי שתמצא לנכון, או חלקים, תלוי בשיעורים

אופיר כץ: מה קורה אם אני מביא את זה בחלקים?     

שגית אפיק: אם אתה מביא את זה בחלקים, נמצא את הדרך לעשות סדרי דיון מיוחדים כי הכל קשור לתקציב

שגית אפיק:  סעיף 98 מאפשר סדרי דיון מיוחדים כשאנחנו עוסקים בענייני תקציב, לכן אני מניחה שנמצא לזה את הפתרונות הדיוניים המתאימים גם מול האופוזיציה שאני חושבת שיש לה אינטרס שייעשה הפיצול הזה

איתי טמקין: נשמח להציג לחברי הכנסת את ההשלכות הכלכליות של ההצעה שעלתה פה עכשיו

אפרת רייטן: זה ממש לא לעניין מה שאתה אומר עכשיו

אפרת רייטן:  לבוא עכשיו ולהתחיל לאיים על חברי הכנסת בהשלכות הכלכליות, זה ביזיון בעיני

אפרת רייטן:  אל תעשה את זה, כי אתם פשוט מוסיפים חטא על פשע, זה ממש מעצבן

אפרת רייטן:  אתם שגיתם, אתם החזקתם את זה אצלכם תקופה כל כך ארוכה, אתם ידעתם שאתם מפרים פה חוק יסוד

אפרת רייטן:  אתם עכשיו שמים את הכנסת בסיטואציה שבה אתם דורסים, ולא בפעם הראשונה, וגם עושים מניפולציה בכך שאתם אומרים שאם אנחנו לא נעשה את זה אנחנו גם נהיה אשמים

אפרת רייטן:  זה אתם אשמים

אפרת רייטן:  יש לכם הרבה מאוד אפשרויות עדיין לתקן את זה, אם אתם רוצים

אפרת רייטן:  אפשר לעשות פה עוד פעם איזה שהוא שינוי של חוק, לעשות עוד איזו הארכת מועדים

אפרת רייטן:  כמו שאמר היושב הראש בצורה מאוד ברורה, ידעתם להגיד שלגבי ה-20 לחודש אתם לא מפרים את חוק היסוד, אבל לפני כן לא היה אכפת לכם להפר את חוק היסוד

אפרת רייטן:  אתם עושים cherry picking, מתי נוח לכם ומתי לא נוח לכם לעשות את חוק היסוד

אפרת רייטן:  איזו דוגמה אתם נותנים פה לציבור ולמינהל תקין? איזה מן דבר זה? בשביל מה צריך כנסת? אם הכנסת עובדת, היא צריכה לעבוד

אפרת רייטן:  אם לא סגרו את הכנסת בזמן המלחמה הזאת, אז הכנסת צריכה לעבוד כדין, לא להפוך להיות איזה סרח עודף לממשלה

אפרת רייטן:  כל מי שנותן לזה יד פוגע בצורה מהותית

אפרת רייטן:  בדוח של מודי'ס כתוב: החלשת הרשויות, החקיקה והממשלה

אפרת רייטן:  הנה אתם מחלישים במו ידכם את הרשות של החקיקה

אפרת רייטן:  אני מוכנה להעיד בסוכנויות הדירוג האחרות על מה שאתם עושים

אפרת רייטן:  מה זה, המלחמה נותנת לכם אפשרות לעשות הכל? איזו בושה

איתי טמקין: 	שגית סקרה את הצד המשפטי של האירוע וברור שאני לא אחלוק עליה

איתי טמקין:  אני כן רוצה לתת פה את הזווית הכלכלית שאני חושב שהיא קריטית, בטח אחרי יום שישי

איתי טמקין:  יום שישי משנה דרמטית מבחינתנו את הדברים

איתי טמקין:  אחד הדברים שהופיע באותו דוח של חברת הדירוג זה שאישור התכנית שמונחת פה, ואני מצטט מתוך הדוח, במלואה תקזז את מרבית הוצאות הביטחון והריבית שצפויות לנו בשנים הבאות

איתי טמקין:  זאת ההתחייבות המפורשת ששמנו בפני חברות הדירוג

שגית אפיק: זה היה בעיקר לצווים, אם אני זוכרת, לצו המע"מ ולצווים אחרים

איתי טמקין: ממש לא נכון

איתי טמקין:  הניתוק שמבקשים לעשות בין תקציב 2024 לבין הצעדים המאזנים בטווח הרחוק יוצר מציאות של צ'ק ללא כיסוי שרק יחמיר את העמדה שלנו מול חברות הדירוג שהבטחנו להם בדיוק דבר הפוך רק לפני שבוע ושבועיים

איתי טמקין:  בתוך תקציב 2024 המתוקן שמנו הרשאות להתחייב בהיקף אדיר לשיקום, להתעצמות הצבא, לבריאות הנפש, והסיפור שאנחנו מספרים על איך הדבר הזה ימומן הוא על ידי אותם צעדים מאזנים שייכנסו לתוקף ב-2024, ב-2025 וצפונה

איתי טמקין:  אישור התקציב במנותק מהצעדים האלה נותן אפשרות להתחייב קדימה בלי יכולת להסביר איך מכסים את הדבר הזה בהמשך

איתי טמקין:       אני מבין שהסיפור המרכזי זה שהממשלה איחרה בהנחת התקציב לכנסת

איתי טמקין:  זה קרה כבר

איתי טמקין:  אם הכנסת תיקח את הזמן שנלקח ותמשיך לפעול שבועיים מעבר למועד שקבוע בחוק, מה שידרוש את אותו קיצוץ רוחבי, פעילות הממשלה לא תיפגע באופן דרמטי

איתי טמקין:  אם לא רוצים לפרום את הקשר החשוב הזה שישר יעלה שאלות משתי חברות הדירוג שעוד לא דירגו אותנו, שצריכות לדרג אותנו בשבועות הקרובים, אפשר פשוט למשוך את הדיונים בכנסת, את אותו זמן שנגרע, ולאשר את הכל כחבילה אחרת, אחרת יהיה פה מצב שלנו כדרג מקצועי יהיה קשה מאוד להסביר אותו

אופיר כץ: האם מה שאתה אומר זה שזה שאנחנו רוצים לעשות את העבודה שלנו בצורה רצינית, עניינית ולא לגרום לכם שוב פעם לדלג מעל הכנסת, זאת תהיה נקודת החולשה אצל אלה שמדרגים אותנו? אני דווקא חושב הפוך

איתי טמקין: אתם בסוף מצביעים, לא אנחנו

אופיר כץ: זה לא קשור להצבעה

אופיר כץ:  אתה שולח פה איומים על חברי הכנסת על כך שדירוג האשראי של מדינת ישראל ירד אם נפצל את החוקים

אופיר כץ:  איתי, די עם הדמגוגיה הזאת

שגית אפיק: את זה היית צריך להגיד שהוצאת את המכתב לשר האוצר על המועדים ושאלת מה יקרה עם הקיצוץ הרוחבי

שגית אפיק:  גם אני הוצאתי מכתב, גם יו"ר הכנסת שאל את השאלה

שגית אפיק:  את התשובה הזאת שאפשר יהיה לאחר מעט את הקיצוץ הרוחבי מעולם לא קיבלנו אלא עכשיו, כשהכנסת רוצה לעשות את העבודה שלה ולפצל את הצעות החוק שאין ביניהן שום קשר

שגית אפיק:  שמתם חמש הצעות חוק שונות שאין ביניהן שום קשר

מירב בן ארי: אם זה לא מגיע לוועדות יהיה כאן כל לילה פיליבסטר

אופיר כץ: אנחנו מדברים על פיצול חוקים, לא לוועדות

תמר לוי בונה: כך או כך לא ניתן יהיה לאשר את חוק המסגרות ואת חוק התקציב לפני שיהיה דיון בזה

שגית אפיק: אנחנו לא חורגים במועדים של חוק יסוד

שגית אפיק:  הכנסת עושה את העבודה שלה

תמר לוי בונה: כך או כך יהיה הקיצוץ ב-19 בפברואר, וגם כך או כך תוכלו לנתב את זה לוועדות כראות עיניכם

תמר לוי בונה:  לנו חשוב שהחבילה כולה עוברת

אופיר כץ: למה נקודת ההנחה שלכם אומרת שאם זה מפוצל זה לא עובר?     

תמר לוי בונה: אז בשביל מה זה מפוצל?         

שגית אפיק: הכנסת לא מכירה אירוע שהיא מעבירה הצעת חוק אחת שיש בה חמישה או שישה נושאים שאין בניהם שום קשר

איתי טמקין: בוודאי שיש קשר, כי הדרך להגיע לגירעון 6

איתי טמקין: 6 ולא לגמור בגירעון יותר גבוה עובר דרך אישור הצעות החוק האלו

איתי טמקין:  אי אפשר להצביע על תקציב של 580 מיליארד שקל הוצאה ולא לממן את זה בעת ובעונה אחת - -     

אופיר כץ: מי אמר שלא מממנים את זה? למה אתה אומר את זה הכל הזמן?     

שגית אפיק: למה ההנחה שלכם היא שההצעות צריכות לעבור as is בוועדות? אפשר לפצל וכל ועדה תעשה את העבודה שלה בהליך חקיקה רגיל, לא כחלק מהצעת חוק הסדרים או תכנית מאזנת

אסי מסינג: יש שני עניינים נפרדים

אסי מסינג:  יש את השאלה של מתי יעבור תקציב המדינה הנוסף, לרבות התכנית המאזנת

אסי מסינג:  כתבתי בצורה מפורשת שהכנסת תאשר את התקציב הנוסף יחד עם התכנית המאזנת במועד שהיא תמצא לנכון

אסי מסינג:  המועד הזה יכול להיות בעוד 20 ימים מהיום, בעוד 30 ימים מהיום, בעוד 10 ימים מהיום

אסי מסינג:  לא הוצע, להבנתי, על ידי היועצת המשפטית של הכנסת או על ידי הוועדה  שהתקציב הנוסף יאושר לפני ה-20 בפברואר ובנפרד תידון התכנית המאזנת

שגית אפיק: ההצעה היא שהכנסת תקיים הליך חקיקה נאות בכל אחד ממרכיבי התכנית שלכם

אסי מסינג: והכנסת יכולה לקיים הליך חקיקה נאות, בין אם הצעת חוק התכנית המאזנת מפוצלת להצעות חוק נפרדות ובין אם כהצעת חוק אחת

אופיר כץ: היועצת המשפטית של הכנסת אומרת לך שזה לא תהליך נאות

אסי מסינג: לא ברור לי מה ההליך הלא נאות

שגית אפיק: אסי, אתה לא יכול להביא הצעת חוק שכוללת מספר נושאים

שגית אפיק:  זה הצעות חוק נפרדות

אסי מסינג: ודאי שכן

עמית הלוי: שגית, מה מפריע לך שיהיה חוק אחד שיידון בחמש ועדות כחמישה פרקים של אותו חוק?         

שגית אפיק: כשאתה, חבר הכנסת עמית הלוי, רוצה לעשות הצעת חוק שכוללת תיקונים שאין שום קשר ביניהם, אתה עושה הצעות חוק נפרדות

שגית אפיק:  הסיבה הראשונה לזה היא כי באמת ראוי שכל הצעה תידון בוועדה המתאימה שהתמחתה בנושא, והסיבה השנייה היא כדי לייצר הליך חקיקה תקין ביחס להצעה, הליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  הצעת חוק ההסדרים עד שנת 2007 או 2010 הייתה מגיעה כמקשה אחת לוועדת הכספים

שגית אפיק:  למה היא הגיעה כמקשה אחת? כי כך היה נוח למשרד האוצר ולממשלה

שגית אפיק:  הדבר הזה יצר פגיעה בעבודת הכנסת

שגית אפיק:  אחרי פסק דין מגדלי העופות החליטה הכנסת לעשות עבודה יותר מקצועית ולפצל חלקים מהצעת חוק ההסדרים בין הוועדות השונות, כאשר לקראת ההצבעה להחזיר את הכל למקשה אחת, להצעה אחת שתעלה למליאה

עמית הלוי: זה לכאורה מה שהוא מציע

שגית אפיק: נכון, זה החריג לכלל

שגית אפיק:  החריג הזה שהכנסת נהגה לפיו היה טוב בשנים הראשונות שלו

שגית אפיק:  ברבות השנים, כתוצאה מהפיצול הזה בין הוועדות, מגיעות שתי הצעות חוק הסדרים במקביל לכנסת, שכל אחת מהן מונה כ-200 עמודים

שגית אפיק:  למה? כי עכשיו במקום שוועדה אחת תדון בהצעה יש תריסר ועדות שיכולות לדון בעשרות נושאים

שגית אפיק:  הבקשות החוזרות ונשנות של הכנסת לפצל את הנושאים, להוריד נושאים מהצעת חוק ההסדרים לא מתקבלות על ידי משרד האוצר ועל ידי הממשלה

שגית אפיק:  אמרתי שיכול להיות שגם בחוק ההסדרים הבא נצטרך לעשות חישוב מחדש לגבי איך נכון לנהוג בחוק הסדרים, אבל ודאי וודאי שכשאנחנו מדברים בהצעת חוק שהייתה אמורה להגיע לכאן כהצעות חוק נפרדות, בדיוק כמו שהעבירו את נקודות זיכוי 0

שגית אפיק: 3 כהצעת חוק נפרדת, בדיוק כפי שהביאו את חוק מיסוי חוק מקרקעין כהצעה נפרדת, צריך לאפשר לאופוזיציה להתנגד, צריך להתייחס לכל הצעה בנפרד ולתת את ההתייחסות הרלוונטית בהליך חקיקה רגיל, לא כחלק מהצעת חוק הסדרים שבה הכנסת עושה טובה לממשלה בכך שהיא מפצלת את הדיון בין הוועדות

שגית אפיק:  במקרה הזה מתווסף חטא על פשע, משום שהממשלה לא הביאה את התקציב הנוסף במועד שלו, היא דחקה את עבודת הכנסת למועדים כפי שהיה נוח לה

שגית אפיק:  אז נכון, אומר עכשיו אסי מסינג שאנחנו לא מחויבים למועדים, וגם אני אומרת לכם שאתם לא מחויבים למועדים, אבל הכנסת רוצה לגלות אחריות ותרצה להעביר את התקציב הנוסף

שגית אפיק:  גם בוועדת הכספים יש כשישה צווים להעלאת מיסוי עקיף שחלקם יגיעו למליאה

שגית אפיק:  אני חושבת שהדרך הנכונה עבור הכנסת, על מנת לא לייצר תקדים שהוא תקדים מאוד גרוע עבור הכנסת, היא לפצל פה את כל אחת מההצעות, להעביר אותה למסלול של הליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  הוועדות פה מספיק חרוצות, מספיק מקצועיות, הוכיחו את היכולות שלהן בשנה האחרונה בכל חקיקה של הממשלה

שגית אפיק:  הכנסת לא אמורה להעביר as is את הצעות החוק של משרד האוצר

שגית אפיק:  אם בסופו של דבר יישארו פערים, הפערים האלה ייפתרו בדרכים כאלו ואחרות, בדרך התקציבית

אפרת רייטן: אני רק רוצה לשקף לכם את מה שאנחנו, חברי הכנסת, מרגישים ומבינים מהשיחה הזאת ומכל מה שקראנו

אפרת רייטן:  אנחנו מחויבים לחוקים שאנחנו מחוקקים, במיוחד כשזה חוק יסוד, לכן אנחנו נעמוד על זה שיינתנו כל ה-30 ימים

אפרת רייטן:  גם כשאנחנו מדברים על עוד שבועיים, או איך שזה לא יהיה, ה-30 ימים האלה זה מבחינתנו כמעט ייהרג ובל יעבור

אפרת רייטן:       לגבי הפיצול עצמו של החקיקה – תראה, דיברה היועצת המשפטית לכנסת על הביקורת החריפה, ואתם בוודאי מכירים את זה יותר ממני, של חוקי ההסדרים, והנה אתם שוב דוחקים את הכנסת לתקדים יותר מסוכן מחוק ההסדרים שכבר אמרו עליו שהממשלה הופכת את הכנסת ללהקת המעודדות, לחותמת גומי וכל אותן אמרות פומפוזיות של אותם שופטים שזה הגיע אליהם

אפרת רייטן:  אני חושבת שמה שאתם עושים, וזה אפרופו מה שאמרה היועצת, זה שאולי אתם מתקנים עכשיו בעיה חמורה שהגענו אליה בכך שאנחנו רוצים לעמוד גם בתשקיף של מודי'ס וכל האחרים ולהראות שהנה אנחנו עושים פה פעולות אחראיות של הממשלה ושל האוצר, אבל מצד שני המחיר לדורות, לא המיידי, שאתם מבקשים מאיתנו לשלם הוא פשוט לא הגיוני

אפרת רייטן:  אני מחזירה אל כולנו את הכדור כדי למצוא כאן פתרון כך שייתן כבוד לכנסת, לחוק ולמעמד, וגם מענה לסיטואציה שבה מדינת ישראל נמצאת

אפרת רייטן:  אני מבינה את הקושי שלכם לגבי לפצל את זה לחוקים

אפרת רייטן:  החשש שלכם שלא תצליחו לעמוד בזה

אפרת רייטן:  אנחנו יודעים איך ועדות הכנסת עובדות, אנחנו יודעים שלחברי הכנסת יש הערות

אפרת רייטן:  אם לא היו לנו הערות, למה היה צריך אותנו מלכתחילה? בשביל זה יש דיונים, פותחים כל חוק, פותחים כל דבר

אפרת רייטן:  את החשש הזה שזה ינגוס אחד בשני ויפגע לכם בנוסחה ובשורה התחתונה שאתם ניסחתם אני יכולה להבין, אבל לי זה לא נותן פתרון כמחוקקת, כבבן אדם אחראי שיושב פה ורוצה למלא את תפקידו

אפרת רייטן:  אני חושבת שאתם צריכים למצוא פה איזה שהוא פתרון אחר

עמית הלוי: אם אני צריך לדרג מתי אנחנו מחריגים דבר, ואני מסכים איתך שחוק ההסדרים הוא החרגה כי מדובר בחבילה גדולה שאנחנו לא מצליחים לפקח, אז מצב המלחמה שאנחנו נמצאים בו הוא יותר חריג מאשר מצב של חוק הסדרים שגרתי

שגית אפיק: ולכן, בדיונים שקשורים במצב המלחמה נתנו את ההקלות הדרושות, לרבות עניין המועדים

שגית אפיק:  חוק היסוד תוקן פעמיים, כדי לאפשר לממשלה לעמוד במועדים שלה

עמית הלוי: הנימוק שעולה בפנינו כאן אומר שהמצב הנתון שנכפה על מדינת ישראל, שהסיטואציה שנכפתה, שהיא סיטואציה כלכלית בעייתית שעליה עומד הדירוג, שעליה עומדים אגרות החוב והיכולת שלנו לקחת הלוואות וכו', היא סיטואציה שנוצרה במלחמה, היא לא נוצרה בדרך שגרה

אפרת רייטן: אני חיה במדינה אחרת שאתה מסביר לי שאנחנו במלחמה?         

עמית הלוי: החריג הזה של חוק ההסדרים הוא חריג שבשגרה, הוא לא נוח גם לי, אבל אם אני צריך לדרג את החריגים, אני חושב שחריג של ימי מלחמה הוא חריג יותר מזה

עמית הלוי:  הנסיבות הכלכליות שהוזכרו כאן הן נסיבות משמעותיות

עמית הלוי:  יכול להיות שצריך לחלק את זה לשתי ועדות, אבל הטיעונים כאן - -     

אופיר כץ: אתה הולך לכיוון שאומרים שאם מפצלים זה לא יעבור

אופיר כץ:  מי אמר שזה לא יעבור? זה יעבור בחוקים נפרדים

אפרת רייטן: עמית, יש לך התנגדות שזה יפוצל לחוקים רגילים?     

עמית הלוי: התייחסתי פה למרכיב שנאמר

שגית אפיק: חבר הכנסת הלוי, אתה משוחח איתי ארוכות ורבות על מעמד הכנסת, על היכולת של הכנסת לפקח על עבודת הממשלה

שגית אפיק:  חקיקה היא הכלי הראשון של הכנסת לפקח על עבודת הממשלה

אפרת רייטן: מה ההתנגדות?     

שגית אפיק: הממשלה מבקשת מהכנסת להעביר את הצעת החוק הממשלתית כפי שהיא רוצה

שגית אפיק:  אומרת הכנסת: אני אקבע את סדרי הדיון ואת הליך החקיקה שלי

שגית אפיק:  זה כלי פיקוח הכי חזק שיכול להיות מעבר לכל הדברים האחרים

שגית אפיק:  זה לא נכון לייצר את החריג שאתה מבקש עכשיו ביחס להצעת החוק הזאת

אפרת רייטן: עמית, יש לך התנגדות עקרונית למה לא צריך לפצל?     

עמית הלוי: יש לי ציפייה לשמוע ממך אם יש לך משהו לומר על הנימוק הכלכלי הענייני שנאמר עכשיו

אפרת רייטן: כן, ודאי

עמית הלוי: אני בעד פיקוח

עמית הלוי:  בימי מלחמה, בגלל שמנגנוני הפיקוח הממשלתיים לא תמיד עובדים, הפיקוח של הכנסת בוועדת חוץ וביטחון ובוועדות אחרות הוא מאוד חשוב

עמית הלוי:  יש פה נימוק שצריך להתייחס אליו

עמית הלוי:  אם את אומרת שאת באופן כללי בעד, אז מלחמה זו סיבה להחריג

עמית הלוי:  אם את אומרת שזה יפגע בפיקוח של הכנסת, תסבירי את זה

אפרת רייטן: לא שמעתי שהנימוק שלהם זה מלחמה

עמית הלוי: זה כן הנימוק שלהם

אפרת רייטן: זה לא נכון

עמית הלוי: הנימוק שלהם הוא תולדה של זה

אפרת רייטן: כאחד שיש לו את האחריות ואת המחויבות לנהוג לפי חוקי ישראל, יש לך התנגדות למה לא לפצל את זה לחוקים?     

אופיר כץ: בלי מודי'ס הייתם בעד שנפצל?       

איתי טמקין: לא

עמית הלוי: שמעתי פה נימוק

אפרת רייטן: אתה יודע מה הנימוק שאני שמעתי? הנימוק שאני שמעתי הוא פחד

אופיר כץ: כיו"ר קואליציה אני אמור ללכת עם הממשלה, להעביר את זה כמה שיותר מהר

אופיר כץ:  אני קבלן הביצוע בכנסת של מה שהשר אומר והממשלה אומרת, אבל אני לא מוכן שזה יבוא על חשבון פגיעה עתידית בכנסת

אופיר כץ:  אם נאשר את זה עכשיו, אולי נפתור את הבעיה הנקודתית הזאת ונרגיש טוב עם עצמנו אחרי מה שהם הפחידו אותנו, אבל אני לא אהיה שותף להליך שבו היום הם יגידו שזה לא בסדר לפצל חוק ובפעם הבאה הם יגידו שזה לא נכון לפצל לוועדות ויביאו הכל לוועדה אחת ויגמרו את זה ביום אחד

אופיר כץ:  זה לא נכון לכנסת, אני לא רוצה לתת יד לזה

אסי מסינג: אני לא רוצה לפתוח את הדיון כרגע על חוק ההסדרים והדיונים שאפשר לבצע לקראת 2025 כשהממשלה תביא את התכנית הכלכלית ל-2025

אסי מסינג:  הדיון הוא כרגע בחמישה-שישה תיקוני חקיקה  שהמשותף להם הוא הפרק המקביל להצעת חוק ההתייעלות הכלכלית בתוך המסגרת של חוק ההסדרים הרגיל

אסי מסינג:  מדובר על תיקוני חקיקה שכל מטרתם היא הגדלת הכנסות המדינה לשנת 2024 ו-2025, על מנת להתמודד עם המצב הפיסקאלי שמדינת ישראל מתמודדת איתו ועם צורכי המלחמה

אסי מסינג:  בשונה מחוק הסדרים רגיל, ששוב אני לא רוצה לפתוח את הדיון עליו כי אני חושב שזה לא נדרש, אין כאן שינוי מבני כלשהו שמשפיע על הצמיחה, על הפריון או על הגדלת כוח העבודה

שגית אפיק: יש כאן שינויי מיסוי - חלקם מאסיביים - שישפיעו על כל הציבור

שגית אפיק:  לא ראוי שהכנסת תעשה בהם דיון בהליך חקיקה רגיל?      

אסי מסינג: אני חושב שהמטרה של דיון בהצעת חוק אחודה, שזו התכנית המאזנת שממשלת ישראל הגישה לכנסת על מנת להתמודד עם הסיטואציה המאוד חריגה שיש במצב הפיסקאלי ועם התקציב שהוא לא רלוונטי כבר, היא מטרה ברורה

אסי מסינג:  הדיון בהצעה עצמה, בין אם זה ייעשה בשורה של ועדות או בוועדה אחת, אין בו כדי לגרוע מהעובדה שיתבצע תהליך חקיקה ראוי

שגית אפיק: הפגיעה היא התקדימיות, כי אתה עצמך אומר שזה לא חוק הסדרים

עמית הלוי: מה אתה מרוויח מזה?     

אפרת רייטן: הקביעה שזה לא פוגע בדיון היא לא נכונה

אפרת רייטן:  אתה לא נותן לנו את הזמן שלנו במליאה

אסי מסינג: עם כל הכבוד למונח "תקדים", תקדים הוא לא נימוק למה שנמצא כרגע בפנינו

שגית אפיק: יש לתקדים משמעות רבה מאוד בעבודת הכנסת והממשלה

אסי מסינג: למה שיש כאן חברות הדירוג מתייחסות

אסי מסינג:  יש כאן תכנית מאזנת אחת שכל אחד מהמרכיבים שלה משפיע על המרכיבים האחרים כדי שמדינת ישראל תעמוד במסגרות הפיסקאליות הקיימות

אפרת רייטן: לא ידעתם שכשאתם מביאים את הדברים לכנסת אתם צריכים להביא את זה כדין?     

אופיר כץ: אם זה עובר כחוקים נפרדים, זה פוגע?     

אסי מסינג: כן, מכיוון שאם לכנסת תובא מתי שהוא הצעת חוק תקציב נוספת ובצידה רק חלק מהפרקים, המשמעות האופרטיבית תהיה שהתכנית המאזנת לא תהיה מלאה, יצטרכו להתבצע התאמות ביתר החקיקה, ואז הכנסת לא תוכל להצביע על זה בגלל שהיא תצביע על תכנית חסרה

שגית אפיק: חוק היסוד נערך לזה

אסי מסינג: מה שיקרה זה שחברי הכנסת יצביעו במליאה על תקציב שהוא מופחת באופן אוטומטי, שזה בוודאי ובוודאי דבר לא נכון

אפרת רייטן: אבל יש לך כאן את יו"ר הקואליציה שצריך לדאוג שהדבר הזה לא יקרה

אפרת רייטן:  אתם לא סומכים עליו?     

אסי מסינג: לי לא ברור למה מנסים לפצל כרגע את תקציב המדינה באופן מלאכותי למספר רב של הצעות חוק

שגית אפיק: כי ככה זה היה צריך להגיע אלינו מלכתחילה

אסי מסינג: "ככה" זו לא תשובה

שגית אפיק: זה ההליך התקין של עבודת הממשלה מול הכנסת

אסי מסינג: אין בזה שום היגיון ושום טעם

אסי מסינג:  זה פירוק מלאכותי של התכנית המאזנת לשורה של הצעות

אסי מסינג:  הטענה שאין ביניהן קשר לא קשורה

אפרת רייטן: אני חושבת שלהטיף ליועצת המשפטית של הכנסת שמה שהיא עושה הוא מלאכותי ובלי שום היגיון זה קצת עזות מצח

ינון אזולאי: אתם רוצים לפרק את הכנסת באופן מלאכותי, זה מה שאתם רוצים לעשות

ינון אזולאי:  אתם רוצים את כל הסמכויות של הכנסת לקחת

שגית אפיק: אתם יודעים כמה הצעות יש פה שמכניסות הכנסות ומורידות הוצאות? אתם לא מאחדים אותן יחד

שגית אפיק:  גם את הצווים הבאתם כל אחד בנפרד, לא הבאתם צו אחד שכולל גם את הממסים, גם את המע"מ וגם את מס השכר

עמית הלוי: אסי, מה אתה מרוויח מזה?      

אפרת רייטן: אתם מפחדים שזה ייצא לכם משליטה, שיעשו שינויים בוועדות

אפרת רייטן:  מגיעים לנו דיונים בוועדות ודיונים במליאה, כי ככה עובדת הכנסת

אפרת רייטן:  אתם עושים את זה מלאכותי

אפרת רייטן:  אתם מאשימים אותנו שאנחנו עושים את זה מלאכותי? אין לזה תקדים

תמר לוי בונה: חברת הכנסת רייטן, אתם לא תדעו על איזה גירעון להצביע

אפרת רייטן: אני מבינה את החשש שלכם, אבל אתם יצרתם את האיחוד זה

תמר לוי בונה: זה תקציב

עמית הלוי: שגית, אי אפשר לייצר מצב שכל דיוני הוועדות מסתיימים ורק אז זה עולה למליאה?     

שגית אפיק: לא, ואני אגיד בדיוק למה

שגית אפיק:  העניין הוא שאתה רוצה לחזק את הכנסת

שגית אפיק:  הכנסת תקבע לעצמה את דרכי ההתנהלות שלה

שגית אפיק:  לגבי השאלה איך תדע הכנסת להצביע על איזה גירעון בחוק הפחתת הגירעון, ועדת הכספים תקיים את הדיון, אתם תציגו את הנתונים, והיא תקבל החלטה בהתאם

שגית אפיק:  איך הכנסת תדע להצביע גם אחרי שתעשו את ה"פלאט" ב-19 בחודש, הרי זה גם ישנה את הנתונים של התקציב?      

תמר לוי בונה: זה לא ישנה

שגית אפיק: למה במהות זה לא ישנה?     

תמר לוי בונה: לא יהיה שינוי בתקציב שאת תאשרי אם יהיה הקיצוץ או לא יהיה הקיצוץ

תמר לוי בונה:  זה יגיד מה קורה בתקופת הביניים

שגית אפיק: יהיה קיצוץ בזמן שהכנסת תמשיך לדון בתקציב?         

תמר לוי בונה: כן

שגית אפיק: והכנסת לא תכניס את התיקונים האלה להצעת חוק התקציב?      

תמר לוי בונה: לא

תמר לוי בונה:  אם יהיה כתוב שיש קיצוץ התקציבים יוקפאו

תמר לוי בונה:  אם הכנסת תחליט לאשר את התקציב, הם יופשרו כפי שהם בהצעת החוק

איתי טמקין: אמרנו לחברות הדירוג שבשנים הקרובות צפוי גידול משמעותי בהוצאות הביטחון והריבית ושכדי שהממשלה תוכל למשוך חובות בשנה הזאת וגם להגדיל את הוצאות הביטחון ואת הריבית היא תביא  תכנית שמפחיתה את הגירעון בשנים 2025 וקדימה

איתי טמקין:  מה שאתה מבקש לעשות זה לפרק את התכנית

שגית אפיק: התקציב גם ככה הוא לא הצבעה אחת עם התכנית המאזנת שלכם

שגית אפיק:  גם ככה מדובר בשני דברים

עמית הלוי: ואם נצביע קודם על התכנית המאזנת?     

איתי טמקין: אין סיכוי מבחינתנו

אסי מסינג: כשיש תכנית שמפורקת לפרקים היא לא מובאת כמקשה אחת

אסי מסינג:  מקשה אחת לא אומר שאי אפשר לא לאשר חלקים, כי בהיבט הטכני פשוט מפרקים לפרקים נפרדים

אסי מסינג:  אם התכנית לא תבוא כמקשה אחת זו תהיה הפעם הראשונה שהכנסת תגיש למליאה תקציב לא מאוזן, כי היא אומרת שחלק מהפרקים יבואו בהמשך, לפי שיקול הדעת של הוועדות

אסי מסינג:  זה התקדים האמיתי

שגית אפיק: אסי, ההפחדות האלו לחברי הכנסת ממש מיותרות

שגית אפיק:  זה ממש לא נכון מה שאתה אומר

ינון אזולאי: אסי, בוא נשים את הדברים על השולחן ונאמר שהחטא הקדמון הוא שלכם, הוא לא של הכנסת

אסי מסינג: זה לא קשור לאיחור

ינון אזולאי: זה קשור לאיחור, כי זה איזה שהוא תהליך שבו אתם רוצים לפגוע בכנסת

ינון אזולאי:  אתם יכולים כולכם לנענע עם הראש לא, אבל זה קודם כל כן

ינון אזולאי:  חוץ מחמשת החוקים שמונחים פה לפנינו גם יש את הצווים שהם חלק מהתכנית המאזנת

ינון אזולאי:  בוא נגיד שלקחת את החוקים האלה ועשית אותם במתכונת שאתה רוצה

ינון אזולאי:   אין לך שום ערבות שגם הצווים יעברו באותו זמן

אופיר כץ: מה קורה אם הצווים לא עוברים?     

שגית אפיק: הבאתם גם מספר הצעות חוק שהן בנפרד, וגם בהן יש הרבה כסף

אסי מסינג: מה שלא יעבור עד המועד הזה יובא בחשבון כצעד אחד שהלך

תמר לוי בונה: ואז תצטרך להביא הפחתה במקום אחר

שגית אפיק: זה בדיוק אותו הדבר

שגית אפיק:  הדיון הוא בכנסת, הוא של הכנסת

שגית אפיק:  לא ייתכן שתבקשו לשלוט גם בסדרי הדיון שנעשים כאן, בדיוק כשם שאם הצווים לא יעברו, והם יכולים גם לא לעבור במליאה - -      

ינון אזולאי: אני יודע מה זה להביא צו למליאה ולהפיל אותו, אני עשיתי את זה

ינון אזולאי:  בוא תסביר לנו איך עובר התקציב אם הצו עולה למליאה ולא עובר

ינון אזולאי:  איך אתה מעביר תקציב כשאתה לא יודע אם הצו יעבור לך?      

תמר לוי בונה: הצו בתוקף

אופיר כץ: אסי, כשאתה אומר לשר שלך על אירוע, על תהליך, על מהלך כלשהו, על מינהל לא תקין, מה אתה מצפה שיעשה השר?     

אסי מסינג: יש לנו ויכוח בשאלה אם יש כאן מינהל תקין או אין כאן מינהל תקין

אופיר כץ: אם אתה קובע במשרד האוצר, האם יש מישהו שיכול להגיד משהו אחר?     

אסי מסינג: יש את היועצת המשפטית לממשלה שאפשר להשיג בפניה על דברים שאני אומר

אופיר כץ: שגית במקום הזה

אסי מסינג: עניין התקדים לא רלוונטי, ולטעמי זו לא שאלה בכלל

אסי מסינג:  את התקדים צריך לשים מחוץ לעניין

אסי מסינג:  צריך לבדוק מה יש כאן מבחינת התהליך

אסי מסינג:  דיברו פה על זה שאין קשר בין הפרקים, שזה הבסיס לפירוק של הצעות החוק

אסי מסינג:  האירוע הוא תכנית מאזנת שצריך לאשר כמקשה אחת, וזה גם מה שחוק היסוד אמר

אסי מסינג:  במהות לא ייפגע שום דבר, לא בהליך התקין ולא בכבודה של הכנסת, אם ההצעה הזאת תישאר כהצעה אחודה אחת שתנותב, כמו במסגרת חוק ההתייעלות או חוק ההסדרים, לוועדות שונות, ורק אז תכונס במועד שיוסכם עליו להצעת חוק אחת שתעלה למליאה

אסי מסינג:  כמובן שחברי הכנסת במליאה יוכלו, כמו בכל הצעת החוק, להצביע על כל סעיף בנפרד, שזה מה שנעשה בכל חוק  בקריאה שנייה

מירב בן ארי: האם הכוונה בהחלטה שלך להעביר את החוק כמו שהוא לכנסת היא שהוא לא אמור לעבור איזה שהם שינויים?      

אסי מסינג: ממש לא

אפרת רייטן: האמת היא שזה מה שאתם אומרים

מירב בן ארי: אני חושבת שאם היועצת המשפטית פה, ובצדק, נלחמת על כבודה של הכנסת, אז יש משהו בחלוקה לא רק לוועדות אלא גם בפיצול החוקים

מירב בן ארי:  תדעו לכם שאתמול, כשבאנו לקבוע את סדר היום, באו ואמרו לי: "מירב, חייב לעבור המענק של ההורים עד גיל שלוש, זה קריטי לתקציב", ולכן ישר העלינו את זה ראשון לסדר היום

מירב בן ארי:  אנחנו לא מנסים לעכב כספים שיגיעו לאזרחים, אבל לכנסת יש תפקיד דרמטי, ולא סתם שגית נלחמת על מקומה של הכנסת

מירב בן ארי:  עם כל הכבוד, אנחנו לא חותמת גומי של הממשלה, אפילו לא חברי הקואליציה

מירב בן ארי:  לא רק שהחוק יפוצל לוועדות, גם יפוצלו החוקים שבו

מירב בן ארי:  אם יפוצלו החוקים לוועדות הרלוונטיות, ננהג בשיקול דעת ואחריות כפי שאנחנו נוהגים מה-8 לאוקטובר, מהיום הראשון לאחר פרוץ המלחמה

מירב בן ארי:  מה-8 לאוקטובר אנחנו עובדים יחד

מירב בן ארי:  נוכל לנהל את זה בצורה מקצועית

מירב בן ארי:  אם הכל ילך כחוק אחד לוועדות, נעשה פיליבסטר מתיש, ואנחנו מסוגלים לעשות את זה עם החבורה שנמצאת היום בכנסת

מירב בן ארי:  רוב מי שעושה את הפיליבסטר זה יש עתיד, מפלגת העבודה והח"כים הערבים

מירב בן ארי:  אנחנו לא חותמת גומי של הממשלה, גם לא חברי הקואליציה, ואתם תפצלו את החוקים לוועדות

מירב בן ארי:  אני מבטיחה שיתנהלו דיונים לגופו של עניין, בצורה מקצועית

מירב בן ארי:  תבינו שאנחנו אמורים לשמור על כבודה של הכנסת, לא לרמוס אותה

אופיר כץ: נעבור עכשיו לסעיפים

שגית אפיק: סעיף 2 מדבר על העברת עודפי מכון התקנים לאוצר המדינה, והוראת השעה תעמוד בתוקפה עד 31 לדצמבר 2025

שגית אפיק:  מדובר על עודפים של כ-250 מיליון ש"ח שיעברו בהיקף ובמועד שיקבע שר האוצר

שגית אפיק:       סעיפים 3 ו-4 מתקנים את חוק הביטוח הלאומי באופן שבשנת 2025, בהוראת שעה לשנה אחת, שיעור ההקצבות שהמדינה תשלם למוסד לביטוח לאומי יהיה 59

שגית אפיק: 4% במקום 59

שגית אפיק: 84%, וכן גביית דמי ביטוח לאומי לעניין גובה השכר הממוצע במשק יהיה גובה השכר המעודכן ליום 31 בדצמבר 2024

שגית אפיק:  הקפאת השכר הממוצע תביא לכך שחלק גדול יותר מההכנסות ימוסה בדמי ביטוח, בשיעור הגבוה יותר

שגית אפיק:  מקומם של הסעיפים האלה בוועדת העבודה והרווחה

שגית אפיק:       חוק ביטוח בריאות ממלכתי, סעיפים 5 ו-6 – העלאה של שיעור דמי ביטוח בריאות ממלכתי מיום 1 בינואר 2025 ב-0

שגית אפיק: 15% מההכנסה

שגית אפיק:       המטרה של סעיפים 7-23, ופה מדובר בחוק חדש, היא להמשיך את ההסכם הקיבוצי שנחתם ב-23 בינואר ולהפחית יום הבראה אחד או שכר בשווי יום הבראה אחד לעובדים במשק

שגית אפיק:  המשמעות היא הקפאה של שווי יום הבראה בשנת 2024

תמר לוי בונה: בפרק הזה יש גם הפחתה של יום הבראה וגם הקפאה

שגית אפיק:   נכון, את צודקת

אופיר כץ: אתם לוקחים את יום ההבראה גם מהמילואימניקים?     

איתי טמקין: מכל השכירים במשק

אופיר כץ: למה לא לשחרר אותם מזה?     

שגית אפיק: לא כתוב בחוק שזה למילואימניקים

שגית אפיק:  אמנם בכותרת כתוב שזה לצורך תקצוב ההטבות לחיילי המילואים, אבל כשאתה נכנס לסעיפים לא מופיע שהכספים מיועדים לאן שהוא, רק מופיע איך מורידים את הכסף

אסי מסינג: יש גם סעיף תקצוב

שגית אפיק:   נכון, יש סעיף תקציב, אבל אין העברה

שגית אפיק:  הכנסת תוכל להשפיע לגבי לאן זה יעבור

אופיר כץ: יש פירוט של מה מקבלים המילואימניקים?     

שגית אפיק: לא, אין

אופיר כץ: אולי בדברי ההסבר

שגית אפיק: אולי בדברי ההסבר

שגית אפיק:  קראת אולי בפניות של הממשלה, בהחלטות של הממשלה

שגית אפיק:  למרות שהכותרת רומזת לייעוד הסכומים למימון הטבות לחיילי מילואים, ואף נקבעה הוראה לעניין מקור התקציב, הכספים בפועל מועברים לאוצר המדינה ולא מופיעה פה חלוקה כפי שאתה מבקש, אדוני היושב ראש

אסי מסינג: החוק עצמו לא עוסק בשאלת גובה ההטבות לחיילי המילואים, בשביל זה יש חקיקה נפרדת ושורה של החלטות ממשלה

אסי מסינג:  ההכנסות פה הן לצורך שימושי התקציב

אסי מסינג:  יש סעיף מקביל שאומר שיעמוד תקציב בגובה ההכנסות האלו לכל הפחות

אסי מסינג:  כמובן שההטבות לחיילי המילואים עולות לאין שיעור על הסכומים שייגבו כתוצאה מהפרק הזה

אסי מסינג:  בסך הכל מדובר בפרק הזה בסדר גודל של מיליארד 300 מיליון שקלים, כאשר סל ההטבות למילואימניקים עומד על סדר גודל של תשעה מיליארד ומעלה

אופיר כץ: במקום אחד נותנים למילואימניקים ובמקום אחר לוקחים מהם?      

שגית אפיק: עוד לא עשו להם את ההטבות

שגית אפיק:  צריך גם לקבוע את ההטבות

אופיר כץ: יש כספים שהם כן קיבלו

שגית אפיק: הכספים שעכשיו ירדו הולכים לאוצר המדינה

שגית אפיק:  עניינו של סעיף 24 הוא חוק חדש למיסוי רווחי הבנקים - הוראת שעה עד תום שנת 2025 - שמעלה את המיסוי המוטל על בנק מ-17% ל-26% לגבי רכיב הרווח בלבד

שגית אפיק:  ההצעה הזאת מיועדת לעבור לוועדת הכספים

אופיר כץ: איך מתאפשר העניין הזה של הבנקים? ראיתי בדברי ההסבר את הרווחים שלהם, זה דבר מטורף

אופיר כץ:  גם בקנה מידה עולמי אין אחוזים כאלה של רווחים

אופיר כץ:  איך זה קורה עם הרצון לתחרות ועם הרצון לא להתערב?      

איתי טמקין: אנחנו צריכים להשקיע בעוד צווים של תחרות

איתי טמקין:  כשאין תחרות זה המצב

משה רוט: אנחנו מונעים את התחרות, אנחנו נותנים יד למניעת התחרות

אופיר כץ: למה? הם ניסו להכניס חברות, רק זה לא עובד

ינון אזולאי: תאמין לי שלא היה ניסיון מספיק

ינון אזולאי:  יש חוקים שמגבילים את הבנקים מלהתערב בשוק

משה רוט: המדינה משרתת את הבנקים

אופיר כץ:     אם הסכומים האלה הם הסכומים שהם מרוויחים, באמת אחוזים בלתי נתפסים, משהו פה לא - -     

משה רוט: גם הריביות וגם העמלות הן לא ביחס לשום דבר

ינון אזולאי: אופיר, רק שתדע שבוועדה אפשר להגדיל עוד יותר את המס

אופיר כץ: ואז יגידו לך שאתה מתערב ותקבל מכתבים, תקבל טלפונים

איתי טמקין: שתי ההצעות שדיברנו עליהן עכשיו, דמי ההבראה והבנקים - -     

שגית אפיק: תחילתן ב-2024

איתי טמקין: הן נכללות בתוך חישוב הגירעון לשנת 2024, בתוך אותו גירעון של 6

איתי טמקין: 6

שגית אפיק: היחידים שהם ב-2024

איתי טמקין: ומכון התקנים

שגית אפיק: מכון התקנים זה לשיקול דעת השר

שגית אפיק:  רווחי הבנקים זה הוראת שעה, כשהשר יכול לקצר את המועדים שלה

איתי טמקין: 	אם התקציב יאושר אבל הצעדים האלה לא יאושרו, יחול בגובה הצעדים האלה קיצוץ רוחבי עד אשר הם יאושרו כי תיווצר חריגה לעומת הגירעון הקבוע

שגית אפיק: או שיגדילו את הגירעון, או שיעשו צעדים אחרים

שגית אפיק:  לכנסת יש בכל זאת שיקול דעת ואחריות

דניאל פרידמן: היינו שמחים שפרקים ג' וד' שנוגעים לביטוח לאומי ומס בריאות יידונו באותה ועדה, כי ההקפאה לא רק נוגעת לדמי ביטוח לאומי, היא נוגעת גם למס בריאות

דניאל פרידמן:  גובה המדרגה השנייה שמעליה יש שיעור גבייה גבוה יותר נכון גם לדמי ביטוח לאומי וגם - -     

ינון אזולאי:    באיזו ועדה אתה רוצה?     

דניאל פרידמן: אנחנו חושבים שנכון שזה יהיה בוועדת בריאות, מאחר והמאסה הקריטית פה היא של מס בריאות

תמר לוי בונה: גם במה שנותב לרווחה יש רכיב של מס בריאות

תמר לוי בונה:  זו חבילה אחת שנועדה לממן את הרפורמה בבריאות הנפש, לכן אנחנו מעדיפים שהיא תהיה ביחד

אופיר כץ: דיברנו עם היועצת המשפטית של הוועדה

אופיר כץ:  היא חושבת שזה צריך להיות בשתי הוועדות, בעבודה ורווחה ובבריאות

תמר לוי בונה: למה כשיש רכיבי בריאות, מס בריאות, הם עדיין צריכים להיות בוועדת עבודה ורווחה?     

שגית אפיק: משום שהשינוי שאתם עושים בסעיפים 5 ו-6 – העלאת שיעור תשלום דמי ביטוח בריאות ממלכתי, הוא שינוי קבוע שיש לו משמעויות ניכרות על כלל הציבור

שגית אפיק:  לעומת זאת, השינוי שאתם מבקשים לעשות בהוראת שעה לעניין שיעור ההקצבות שתשלם המדינה - -     

דניאל פרידמן: מה הקשר בין הקביעות לבין - -?     

שגית אפיק: הכנסת הקימה ועדת בריאות

שגית אפיק:  ועדת בריאות דנה בדמי ביטוח בריאות

שגית אפיק:  ועדת העבודה והרווחה, לעומת זאת, דנה בחוק הביטוח הלאומי

איתי טמקין: פה אתם ממש עושים הפוך ממה שאמרתם

איתי טמקין:  הפיצול הזה בין שני החוקים האלה זה לעשות צחוק מעבודת הכנסת

איתי טמקין:  אין היגיון בדבר הזה בכלל

איתי טמקין:  הדבר הזה מפריע לדיון, הוא לא עוזר

איתי טמקין:  לא יכול להיות שוועדה אחת תחליט משהו אחד, ועדה אחרת תחליט משהו אחר, בלי קשר בין הדיונים

איתי טמקין:  זה אותו דיון בדיוק

שגית אפיק: זה לא אותו דיון, כי דיון אחד עוסק בהקצבות למוסד לביטוח לאומי, דיון אחד עוסק בדמי ביטוח בריאות שמשלם האזרח

דניאל פרידמן: יש פער בהבנה לגבי מה שהסעיף אומר

דניאל פרידמן:  הסעיף הראשון נוגע גם לדמי ביטוח לאומי וגם למס בריאות, לא רק לדמי ביטוח לאומי

דניאל פרידמן:  הנגיעה בהקצבות למוסד לביטוח לאומי לא לוקחת את העודף בגבייה שנבצע, היא פשוט לא מגדילה את הקצבות המדינה מעבר למה שתכננו בלאו הכי שיהיו

תמר לוי בונה: שגית, יהיו לך שתי ועדות שעושות מס בריאות

נועה בן שבת: יש לנו שני תיקונים שונים

נועה בן שבת:  תיקון אחד עוסק בהקפאת השכר הממוצע, שלזה יש השפעה על דמי ביטוח לאומי והשפעה עקיפה על דמי ביטוח בריאות, כאשר זה נוגע לשנת 2025

נועה בן שבת:  התיקון השני עוסק בנושא של דמי ביטוח בריאות, וכאן מדובר על העלאה ב-0

נועה בן שבת: 15%, על העלאה קבועה משנת 2025 ואילך

נועה בן שבת:  אמנם משנת 2025 אותו פרק ג' שעוסק בדמי ביטוח לאומי ישפיע גם על דמי ביטוח בריאות, אבל התיקון שנעשה בפרק ד', בדמי ביטוח בריאות, הוא תיקון שונה לחלוטין, שונה מהותית, הוא תיקון קבוע, בכלל לא מוגבל לשנת 2025, לכן ההצגה שנאמרה פה היא ממש - -     

דניאל פרידמן: אני לא מצליח להבין מה הקשר בין משך התיקון לבין זה שמבקשים לפצל אותו בין שתי ועדות שונות

דניאל פרידמן:  ועדת הבריאות יכולה לדון בתיקון שהוא בהוראת שעה וגם בתיקון ארוך טווח, שזה מה שאנחנו מבקשים

נועה בן שבת: יש לנו את תושבי ישראל שמשלמים דמי ביטוח לאומי ואת הפרשי השיעורים

איתי טמקין: אין כאן אזרחים בכלל

נועה בן שבת: זו ממש הטעיה להציג את הפיצול בחוק ביטוח בריאות כחלק מאותו תיקון

נועה בן שבת:  תיקון בחוק ביטוח בריאות ממלכתי שמגדיל את דמי ביטוח בריאות באופן קבוע כך שסכומים שייגבו יועברו למוסד לביטוח לאומי ודרכו לקופות החולים, זה תיקון שעומד בפני עצמו

נועה בן שבת:  הוא לא הוראת שעה לשנת 2025, הוא הוראה מאוד מאוד משמעותית ומאוד מהותית שצריכה לדון בו ועדת בריאות

נועה בן שבת:  אין סיבה שהיא תדון אגב כך גם בכל הנושא של דמי ביטוח לאומי והגבייה שנעשית על ידי ביטוח לאומי - זה סיפור אחר לחלוטין

דניאל פרידמן: יש פה שני נושאים שכבר למעלה - -     

נועה בן שבת: נושאים שונים

שגית אפיק:   הם לא חילקו את זה סתם

דניאל פרידמן: יש פה שני נושאים שנגבים על ידי המוסד לביטוח לאומי מזה למעלה מ-20 שנה

דניאל פרידמן:  שניהם נגבים על אותו בסיס מס, כלומר מאותה הכנסה, מאותם אזרחים

דניאל פרידמן:  התיקון שנעשה בחוק ביטוח לאומי משפיע בצורה ישירה על מס הבריאות שנגבה

נועה בן שבת: רק בשנת 2025

דניאל פרידמן: אנחנו מבקשים שהכל יידון בוועדת בריאות, כי אנחנו חושבים שיותר נכון לראות את הכל כתמונה אחת, בייחוד כשהסכומים האלה אמורים לשמש לתחום בריאות הנפש

דניאל פרידמן:  אנחנו לא מבינים את ההיגיון בפיצול, במיוחד כששני הדברים נוגעים למס בריאות

נועה בן שבת: פרק ג' עוסק בדמי ביטוח לאומי, לכן פרק ג' כולו צריך לעבור לוועדת העבודה והרווחה שהיא זאת שדנה בביטוח לאומי, בדמי ביטוח לאומי

נועה בן שבת:        פרק ד' עוסק בעניין אחר לגמרי

נועה בן שבת:  הוא לא רק מעלה את צפי ההכנסות, שזה מה שעושה פרק ג', אלא ממש משנה את השיעור של דמי ביטוח בריאות

נועה בן שבת:  אנחנו מבקשים שהדבר הזה יגיע לוועדה המתאימה שתדון בזה

אופיר כץ: את תהיי בשתי הוועדות?     

נועה בן שבת: יכול להיות

דניאל פרידמן: כל אותם גורמים מהביטוח הלאומי ומהאוצר יהיו בשתי הוועדות

נועה בן שבת: זה ועדות שונות

שגית אפיק: הכנסת מצאה לנכון להקים ועדת בריאות

שגית אפיק:  אם הוקמה ועדת בריאות, זאת אומרת שהכנסת חושבת שכשמעלים את דמי ביטוח הבריאות לציבור זה צריך לקרות בוועדת בריאות

דניאל פרידמן: אנחנו מסכימים ומבקשים שהכל יהיה בוועדת בריאות

אסי מסינג: זאת פשוט דוגמה לכך שחוסר ההתייחסות לכל ההצעה כהצעה אחת היא לא נכונה, מכיוון שלהכל יש קשר ישיר לתקציב המדינה, התייחסות להכנסה

אסי מסינג:  פה יש קשר ישיר בין דמי הביטוח הלאומי לביטוח בריאות

אסי מסינג:  הפיצול הזה הוא פיצול מלאכותי

נועה בן שבת: 	אפשר לחלוק גם על האמירה הזאת, כי דמי ביטוח בריאות נגבים על ידי המוסד לביטוח לאומי ומגיעים לידי קופות החולים, הם לא מגיעים לאוצר המדינה באופן ישיר

נועה בן שבת:  זאת אומרת, האמירה הזאת שיש פה השפעה מיידית לאוצר המדינה, היא לא אמירה - -   

יולי תמיר: יש פה חוסר הבנה או הצגה לוקה בחסר של איך עובד סל הבריאות

שגית אפיק: אני מציעה שסעיפים 1 ו-25 יישארו על שולחן ועדת הכנסת, כי כל ועדה תקבע לעצמה את תאריכי התחילה, אין צורך בסעיף מטרה

שגית אפיק:  סעיף 2 – לפצל מהותית לוועדת הכלכלה

שגית אפיק:  סעיפים 3 ו-4 – לוועדת העבודה והרווחה

שגית אפיק:  סעיפים 5 ו-6 – לוועדת הבריאות

שגית אפיק:  סעיפים 7 עד 23 – לוועדת העבודה והרווחה כחוק נפרד

שגית אפיק:  וסעיף 24, חוק מיסוי רווחי הבנקים – לוועדת הכספים

שגית אפיק:  אנחנו נעלה את הודעת הפיצול במאוחד למליאה היום

אסי מסינג: צריך להסביר איך אתם מפצלים את סעיף המטרה להצעות חוק שאתם אומרים שאין ביניהן קשר, שזה מה שמוצע כרגע לעשות

אסי מסינג:  אני לא כל כך מבין - -     

שגית אפיק: אם היה לנו זמן הייתי מציעה להקריא את סעיף המטרה שאין בו ולו אמירה אחת, הוא מדבר על מיסוי לשנים הבאות

שגית אפיק:  אין קשר בין התיקונים האלה

אסי מסינג: ממשלת ישראל התכנסה בשביל להצביע על תכנית מאזנת, והיא הצביעה על שורה של - -     

ינון אזולאי: פה זה לא כמו שכל המשרדים צריכים להיות כפופים למשרד האוצר

אופיר כץ: מי בעד הפיצולים לפי מה שהקריאה היועצת המשפטית?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: אושר פה אחד ויעבור למליאה

אופיר כץ: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק הרחבת האמצעים למאבק בארגוני פשיעה (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023 (פ/3887/25), של חה"כ משה סעדה

אופיר כץ:  המלצת הלשכה המשפטית: הוועדה לביטחון לאומי

משה סעדה: חוק חשוב, משמעותי, צריך לקדם אותו כמה שיותר מהר בוועדה לביטחון לאומי

אופיר כץ: מי בעד המלצת הלשכה המשפטית להעביר את החוק לוועדה לביטחון לאומי?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: בקשת יושב ראש ועדת העבודה והרווחה למיזוג הצעות החוק הבאות: א

אופיר כץ:  הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 4) (אומנת חירום), התשפ"ג-2023 (מ/1636)

אופיר כץ:  ב

אופיר כץ:  הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון –אומנת חירום), התשפ"ג-2023 (פ/2165/25), של חברי הכנסת מאיר כהן ויסמין פרידמן

ישראל אייכלר: תודה רבה, אדוני היושב ראש ויושב ראש הקואליציה חבר הכנסת אופיר כץ

ישראל אייכלר:  הנושא הוא בקשה למיזוג לפי סעיף 84(ד) לתקנון הכנסת

ישראל אייכלר:  על שולחן ועדת העבודה והרווחה נמצאת הצעת חוק ממשלתית שהועברה אליה אחרי הקריאה הראשונה והצעת חוק פרטית באותו נושא שהועברה אליה אחרי הדיון המוקדם: 1

ישראל אייכלר:  הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון מס' 4) (אומנת חירום), התשפ"ג-2023, שפה מדובר על אומנת חירום, לאפשר לילדים להיכנס לבתי אומנה כדי ששם יוכלו לטפל בהם מבחינה רפואית

ישראל אייכלר:  2

ישראל אייכלר:  הצעת חוק אומנה לילדים (תיקון – אומנת חירום), התשפ"ג-2023, של חברי הכנסת מאיר כהן ויסמין פרידמן

ישראל אייכלר:  ועדת העבודה והרווחה החליטה בכ"ז בשבט התשפ"ד – 6 בפברואר 2024 למזג את הצעות החוק האמורות ולדון בהן על בסיס המסר של הצעת החוק הממשלתית שאושרה בקריאה הראשונה

ישראל אייכלר:  בהתאם להוראות סעיף 84(ד) ההחלטה הזאת טעונה אישור ועדת הכנסת, לכן אני מבקש, אדוני היושב ראש, שתצביע על המיזוג

אופיר כץ: מי בעד המיזוג?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: בקשת הממשלה להקדמת הדיון בהצעת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה –חרבות ברזל), התשפ"ד-2024 (מ/1720), בכל הקריאות

אופיר כץ:  ענבל, מנכ"לית המשרד, בקשה

ענבל משש: אנחנו מבקשים לקצר את תקופת ההנחה לפני הקריאה הראשונה הקבועה בסעיף 81 ולהותיר את הקריאה השנייה והשלישית ביום הנחתה על שולחן הכנסת בהתאם לסעיף 88 לתקנון הכנסת

אופיר כץ: זו הוראת שעה שפג התוקף שלה, נכון?     

ענבל משש: נכון

אופיר כץ: מה אומרת ההצעה?     

ברוריה מנדלסון: אנחנו מביאים הוראת שעה לשלושה חודשים, או לתקופה קצרה יותר אם תסתיים המלחמה קודם לכן, שבאה להחליף את תקנות שעות חירום שפקעו

ברוריה מנדלסון:  אלו תקנות שמאפשרות לשר התקשורת, אחרי ששר הביטחון שוכנע ובאישור ועדת השרים, לתת הוראות בנוגע לגוף שידורים זר ששידוריו עלולים לפגוע באופן ממשי בביטחון המדינה

ברוריה מנדלסון:  הוראה כאמור ניתנת למקסימום 30 יום - אפשר להאריך אותה - ויש ביקורת שיפוטית אחרי מתן ההוראה על מנת לוודא שהכל נעשה כדין

אופיר כץ: מי בעד מתן הפטור בכל הקריאות?     

אופיר כץ: אושר