הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 31, 2024-01-30 00:00

לימור סון הר-מלך: ברוכים הבאים יום שלישי כ' בשבט התשפ"ד, 2024

לימור סון הר-מלך:  דיון בנושא תוכנית ייעודיות לחקר הים התיכון

לימור סון הר-מלך:  הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל מתכנסת היום על מנת לבחון במבט צופה עתיד לאילו תוכניות ומטרות יינתן ביטוי במסגרת ההקצאות הבאות של הקרן, כפי שעשתה הוועדה בסוגיית בריאות הנפש והעלתה על נס את נושא הבתים המאזנים, אשר הולך וצובר תאוצה בימים, אלו כך נכונה הוועדה לשמוע ולדון בסוגיות חשובות אחרות שיש בהן כדי לתרום ולהועיל

לימור סון הר-מלך:      כחלק מעבודת ההכנה של הוועדה לקראת ההקצאות הבאות נתמקד היום בתוכניות ייעודיות לחקר הים התיכון

לימור סון הר-מלך:  אנו יודעים כיום כי השקעה בתחום זה הינה בחסר, על אף החשיבות והפוטנציאל הטמונים בו

לימור סון הר-מלך:  הוועדה מאמינה כי השקעה בחקר הים, שהינו משאב אסטרטגי ויקר ערך, תשתלם עד מאוד במספר היבטים ותניב בעתיד פירות רבים למדינת ישראל ולאזרחיה

לימור סון הר-מלך:      נמצאים איתנו פה היום נציגים ממשרדי הממשלה הרלוונטיים, חוקרים ואנשי אקדמיה

לימור סון הר-מלך:  נשמח כמובן לשמוע מדוע לדעתכם ראוי ונכון יהיה להשקיע בחקר הים, תחום שלו אתם מקדישים כל כך הרבה מזמנכם

לימור סון הר-מלך:       אני מבקשת להדגיש כי מדובר בדיון ראשון, ולכן גם מי שלא יספיק להביא כאן את עמדתו במלואה, אז אנחנו נאפשר במהלך הדיונים הבאים

לימור סון הר-מלך:  כולם ידברו, אבל אני לא יודעת אם כולם יצליחו להביא את כל עמדתם, אז רק שתדעו שבאמת מדובר בדיון ראשון

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך:       אני מבקשת מכל מי שידבר במהלך הדיון, שיציג את עצמו ואת תפקידו וקצת רקע

לימור סון הר-מלך:  יפתח את הדיון פרופ' אילן שדה שזכיתי לפגוש ובאמת להתרשם מתוכנית מדהימה

לימור סון הר-מלך:  בבקשה

אילן שדה: שלום לכולם שמי אילן שדה, אני היום פנסיונר ויועץ, עסקתי בנושא ב-20 השנים האחרונות, בעיקר בחו"ל, במזרח אירופה ובסין

אילן שדה:  חזרתי לארץ לסירוגין עד 2018

אילן שדה:  הנושא העיקרי שאני רוצה לדבר עליו, אני קורא לו תעלת ים ומדבר, אני רואה בזה תוכנית המשך למה שמוכר כתעלת הימים, או לגרסה מה שמכונה Mediterranean dead sea

אילן שדה:  אז הואיל ואין לי זמן להיכנס לתוכנית עצמה, אני אספר את ההיסטוריה יותר

אילן שדה:       הרעיון הכללי קיים עוד בספרו של הרצל אלטנוילנד

אילן שדה:  ממשלת הליכוד, אחד הפרויקטים הראשונים שהיא הכריזה עליהם בשנת 1977 היה תעלת הימים, מונה לממש אותה פרופ' יובל נאמן

אילן שדה:  העסק לא צלח

אילן שדה:  הוא לא צלח לדעתי יותר בגלל מלחמות יהודים מאשר מסיבות אמיתיות

אילן שדה:  אני חושב שהיה טוב לכולנו אם הפרויקט הזה היה קיים היום, היה נותן לנו אנרגיה ירוקה וממלא את ים המלח

אילן שדה:  הוא לא צלח כי היו בעיות בירוקרטיות קשות, בעיקר משרד האנרגיה ששמו לו רגליים

אילן שדה:       אני עוסק בנושא הזה משנת 2018 עם שובי ארצה, ובעיקר מול משרד האנרגיה, ונתקל בקשיים מרובים

אילן שדה:  אני בא לפה כי אני חושב שצריך לעקוף אותם, ולמצוא מסגרת אחרת כדי לקדם את הפרויקט

אילן שדה:  נראה לי שהפרויקט הוא multi-disciplinary ומתאים יותר מאשר השקעות של אנרגיה

אילן שדה:       אז ככה, הרציונל הוא ידוע

אילן שדה:  מדינת ישראל היא ייחודית בכך שיש לנו שקע סורי אפריקני בעומק של 400 מטר מתחת לפני הים במרחק לא גדול מהים

אילן שדה:  והטכנולוגיות היום, גם של מינהור וגם של התפלת מים וגם כמובן מכשור ובקרה וכל מה שקשור לזה התקדמו בצעדי ענק מאז 1977, כך שאולי מה שהיה קשה לעשות בשנת 1977 היום הוא בהחלט feasible

אילן שדה:      המטרה כאן היא להגיע למודל

אילן שדה:  זאת אומרת יש לי דיבור עם קיבוץ מעלה הגלבוע, שהוא החלוץ לאנרגיה הידרואלקטרית לבצע שם מודל

אילן שדה:  השר, ד"ר יובל שטייניץ שהיה שר האנרגיה אמר בזמנו שאין אנרגיה הידרואלקטרית בישראל משום שאין נהרות, אז הוא טועה

אילן שדה:  הוא היה צריך לשאול את מורו ורבו מנחם בגין

אילן שדה:       דווקא בנהרות גדולים קשה לעשות

אילן שדה:  למשל באמזונס הברזיליאנים לא עשו אנרגיה הידרואלקטרית, עשו את זה על הפראנה

אילן שדה:  בגבול פרגוואי יש תחנה גדולה

אילן שדה:  השיטות עם נהרות זה בעיקר טכנולוגיות שפיתחו הרוסים והסינים, כך שאם מקימים סכר על הנהר, המים עולים על גדותיהם, מציפים שטחים גדולים אבל זה לא אכפת לאף אחד

אילן שדה:  הרבה כפריים מאבדים את לחמם ככה זה היה בסין, כך זה היה ברוסיה, באוקראינה, במקומות אחרים

אילן שדה:      אנחנו מציעים פתרון שלא כרוך בשום נזק סביבתי

אילן שדה:  אנחנו אומרים שעל ידי מנהרה אפשר להעביר את המים במישרין מהים התיכון לאזור ים המלח ובכך בעצם להימנע מכל בעיות של נזק לאזור

אילן שדה:  אני גם קושר את זה היום לנושא של מלחמת עזה, חרבות ברזל

אילן שדה:  אני גם הצעתי את זה בעבר אבל אמרו לי שבעזה, איך אומרים? החמאס מורתע

אילן שדה:  אני מציע להפוך את רצועת עזה לאי

אילן שדה:  כלומר לעשות תעלה מסביב לרצועת עזה מאזור פילדלפי או צפונה לו, לאורך העוטף, עד לאזור בערך קיבוץ ארז ומשם לחבר את זה לאותה מנהרה שאני מדבר עליה, כך שזה הופך להיות אקטואלי בימים אלה

אילן שדה:       אני רוצה לדבר כמה מילים על הרציונל העיקרי

אילן שדה:  הרציונל העיקרי מורכב משני גורמים

אילן שדה:  גורם המים, ובכן יש הרבה מים, בעצם כמות מים בלתי מוגבלת בים ויש ביקוש מים כמעט בלתי מוגבל במזרח

אילן שדה:  ים המלח, אני רואה שיש פה גם מומחים בים המלח, לפני מיליוני שנה כשיצרו אותו, אז הוא צרך בערך 1

אילן שדה: 25 מיליארד קוב מים בשנה – אני מקווה שאני לא טועה במספר – וגובה פני הים נוצר על ידי איזון עם ההתאיידות

אילן שדה:  אז השמש נשארה באותו מקום ופני הים הם פחות או יותר אותו דבר, אבל הלבנונים לקחו, והסורים לקחו, והישראלים לקחו, והירדנים לקחו והפלשתינאים לקחו, רק לים המלח לא נשאר, ולכן ים המלח הולך ודועך וזו היום שאלה של להציל את ים המלח

אילן שדה:  זאת אומרת ים המלח צריך בערך מיליארד קוב מים בשנה

אילן שדה:       פרט לכך יש את המדבר

אילן שדה:  אז המדבר הירדני וגם המדבר הסעודי משוועים למים

אילן שדה:  אפשר להפוך את המדבר לגן פורח, אפשר להעביר לשם מים

אילן שדה:  העיר עמאן היא עיר צמאה, בעמאן יש קיצוב מים, אין שם מים לשתות, לכן מבחינת האינטרס הירדני, כמובן שכדאי להם לקבל כמה שיותר מים ממדינת ישראל

אילן שדה:  האלטרנטיבה שלהם, להביא מים מעקבה הרבה יותר יקרה, כי הם במרחק 350 קילומטר מעקבה לעמאן, בו בזמן שאנחנו נותנים להם פתרונות שמביאים מים לבקעת הירדן שזה 35-40 קילומטר מעמאן

אילן שדה:      מבחינת אנרגיה

אילן שדה:  ובכן, קוב מים שנופל מגובה 400 מטר מייצר 1 קילוואט/שעה

אילן שדה:  מה שמעניין בתוכנית הזאת הוא שכמה שיותר מים גם יותר אנרגיה

אילן שדה:  זה לא בא זה על חשבון זה, אלא זה תומך בזה

אילן שדה:  יותר מים, יותר חשמל, יותר חשמל, פחות מים

אילן שדה:  כמות המים שאנחנו מדברים עליה זה סדר גודל של 4 מיליארד קוב מים בשנה, זה הרבה יותר מתוכנית תעלת הימים הראשונה שכל ייעודה היה למלא את ים המלח, וגם דיברו על 100-200 מיליון קוב מים, זאת אומרת פי 20 יותר, ככה שזה הרבה יותר גרנדיוזי, אבל גם יש לזה ביקוש

אילן שדה:  כלומר, העיר עמאן וערים אחרות, זרקא, וגם המדבר הירדני אפשר להפוך אותו לגן פורח

אילן שדה:      התפלת מים, כפי שאמרתי זה עולם אחר ממה שהיה ב-1977, היום להתפיל קוב מים ממי ים למים מתוקים זה בערך 40 סנט, ולהתפיל מי ים למים לא מתוקים, מים מליחים אבל שראויים לשימוש חקלאי זה בערך חצי מזה

אילן שדה:  לא כל כך עושים את זה אבל מי שמתעניין אני יכול להראות איך עושים את זה, שיטות של reversos mosis

אילן שדה:  מבחינת הזרמת המים, זו המגבלה היחידה, כמה שאפשר להזרים יותר מים ככה יותר טוב

אילן שדה:       יש לי פה בנייר הזה כמה נתונים על נהרות בעולם

אילן שדה:  מדובר בערך על עשירית מספיקת מים של נהר אירופאי נניח כמן הריין כמו, כמו הדנייפר, דברים כאלה

אילן שדה:       להציל את ים המלח, אין לזה כבר הרבה זמן

אילן שדה:  חייבת להיות תוכנית להציל את ים המלח

אילן שדה:  אין שום דבר להביא מיליארד קוב מים לים המלח

אילן שדה:  אני חושב שהייתה פה השרה זנדברג שהציעה להזרים מים מתוקים לשם

אילן שדה:  אני חושב שזו איוולת כשיש ילדים צמאים אז לא מזרימים מים מתוקים לים המלח, ולכן צריך להזרים מי ים

אילן שדה:  האם זה גורם לנזק סביבתי לים המלח? התשובה היא לא

אילן שדה:  זאת אומרת שזה נכון שמי הים התיכון הם לא זהים למי ים המלח, המלחים הם שונים

אילן שדה:  הדבר היחיד שאני מבין שעלול לקרות זה היווצרות של גבישי גבס משום שבים המלח יש קלציום ובים התיכון יש סולפט, וביחד הם יוצרים גבס, אבל זה חיסרון שהוא ייתרון

אילן שדה:  את הגבס הזה אפשר לאסוף וגבס הוא מוצר נדרש בתעשיית הבנייה והרפואה

אילן שדה:      הקשר הסעודי

אילן שדה:  נו, טוב כולנו יודעים שאנחנו מחזרים נואשות אחר סעודיה

אילן שדה:  אז יש לנו מה להציע להם

אילן שדה:  אנחנו לא נציע להם מים

אילן שדה:  צפון סעודיה לא רחוקה מאזור בקעת הירדן, ים המלח, משהו כמו 180 קילומטר, מי שיסתכל על המפה יראה שיש בליטה פנימה לתוך ירדן, כך שלדעתי ואני גם יצא לי לעבוד בדובאי, אני מניח שהם ישמחו לנושא הזה

אילן שדה:       לגבי השפעות המלחמה האחרונה, אז כפי שאמרתי, יש אפשרות למזג את מה שמדברים היום על חיץ, לפרימטר, לתוכנית הזאת על ידי יצירת תעלה עם מים שם, שהטויוטות לא יוכלו כל כך בקלות לחצות אותה

אילן שדה:       אי מלאכותי

אילן שדה:  יש הרבה מאוד תוכניות שנשארו על הנייר להקים אי מלאכותי בים, אני מניח שיש פה גם הרבה מומחים לנושא הזה

אילן שדה:  הם לא יצאו לפועל בעיקר מסיבות של עלות, אז אנחנו מציעים כאן פתרון

אילן שדה:  כי כמות האדמה והאפר והסלעים שחפירת המנהרה מוציאה החוצה, היא בערך כמות האדמה והעפר והסלעים שאי בגודל של 1,000-1,500 דונם צריך

אילן שדה:  כך שזה הופך את החלום הזה של אי מלאכותי שהוא חלום רטוב של הרבה ראשי ערים באזור הים התיכון, לדבר בר מימוש

אילן שדה:  אי מלאכותי באזור תל אביב יכסה לבד את כל עלויות הפרויקט

אילן שדה:  שווי של קרקע באזור תל אביב באזור הים כולם יודעים, זה גם הופך את העסקה הזאת לעסקה כדאית

אילן שדה:      מבחינת התוואים האפשריים יש כמה תוואים שאני מציע

אילן שדה:  אני לא אכנס כאן לפרטים, אין לזה זמן, עכשיו, תעצרו אותי

אילן שדה:  אוקיי נסיים פה תודה רבה     

לימור סון הר-מלך: זהו

לימור סון הר-מלך:  אוקיי, תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  המשרד להגנת הסביבה, פרופסור נגה קורנפלד שור

נגה קורנפלד שור: אנחנו באנו לתמוך בבקשה שהוגשה על ידי החברה להגנת הטבע להקצות סכום של שני מיליון שקלים לשנה לצורך ניטור הים העמוק, מחקרים וסקרים בים העמוק בים התיכון

נגה קורנפלד שור:  התקציב הזה נדרש היות ואנחנו יודעים מעט מאוד על הים העמוק

נגה קורנפלד שור:  חקר הים העמוק דורש תקציבים יחסית גדולים

נגה קורנפלד שור:       בשיתוף עם משרד האנרגיה אנחנו אחראיים על תוכנית הניטור הלאומית של הים התיכון שמתמקדת היום באזורים הרדודים יותר

נגה קורנפלד שור:  והיות ומתחיל פיתוח בים העמוק, כולל הבלוטק שיוצג על ידי איתן טי, סמנכ"ל התכנון והפיתוח בגז כבר היום, וגם פיתוח עתידי, אנחנו חושבים שחשוב שנבין מה יש לנו, ועל מה צריך להגן

נגה קורנפלד שור:  אנחנו מחויבים מטעם אמנות בינלאומיים להגן על לפחות 30% משטח הים שנמצא תחת אחריות מדינת ישראל כדי להחליט בצורה מבוססת איזה שטחים אנחנו רוצים להכריז כשמורות טבע ועל מה אנחנו רוצים להגן ולקבוע סדרי עדיפויות אנחנו צריכים אינפורמציה

נגה קורנפלד שור:  ולכן נראה לנו נכון שהקרן שמבוססת על רווחים שנובעים מהים גם תסייע לנו בהגנה על הים, ולכן אנחנו תומכים בהצעה של החברה להגנת הטבע

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  ברור

לימור סון הר-מלך:  פשוט וברור

לימור סון הר-מלך:  משרד המדע והטכנולוגיה, איתן טי

איתן לבני: (הצגת מצגת)     שלום, נעים מאוד

איתן לבני:  התבקשתי להציג את התוכנית הלאומית לבלוטק, יש מצגת, אפשר לראות אותה

איתן לבני:  בינתיים אני אגיד שהנושא הזה הוא רחב, אני לא אמצה את כולו, יש פה הרבה אנשים מכובדים שמבינים הרבה מאוד בתחום הזה

איתן לבני:  אני סמנכ"ל התכנון במשרד, ובעצם בשנה האחרונה ריכזנו עבודת מטה לכל מה שקשור לטכנולוגיות ים, קראנו לזה בלוטק, זה כל מה שמבטא את הצד של הים כמובן, הכחול

איתן לבני:       עד שזה יעלה אני אספר על התהליך

איתן לבני:  ראיינו הרבה גורמים גם מהאקדמיה, גם מהתעשייה וכמובן גם בתוך הממשלה, ואחרי תהליך של שנה, בספטמבר, הגענו לוועדת שרים לענייני חדשנות מדע וטכנולוגיה, התוכנית קיבלה את ברכת הדרך גם משרד הכלכלה, שר החדשנות, משרד החקלאות, הגנת סביבה היום, מנהל התכנון כלומר זו תוכנית שמבחינת הממשלה הרבה גופים תומכים בה

איתן לבני:       אני אסביר מה אנחנו מתכוונים בבלוטק

איתן לבני:  יש מונח שנקרא כלכלה כחולה, שזה כל מה שקשור לכלכלה ימית

איתן לבני:  אם יש חברת סחר או אנרגיה או שמכניסים גז מהים וכל מיני דברים כאלה זה מה שנקרא כלכלה כחולה

איתן לבני:  אנחנו מתמקדים בסקטור של החדשנות, של הטכנולוגיות של הים

איתן לבני:  אז למשל בתחום האנרגיה אם תהיה חברה או איזשהו מחקר בתחום של אנרגיה בים, הפקה של אנרגיה מגנים או כל מיני דברים כאלה - -     

לימור סון הר-מלך: ברוך הבא חבר הכנסת ניסים ואטורי, חבר הוועדה

איתן לבני: זה ייכנס לתחום שאנחנו קוראים לו בלוטק

איתן לבני:  והמטרה שלנו לקדם טכנולוגיות בים, כמובן שזה מתחיל מעולם המחקר וממשיך עד ליזמים ולחברות

לימור סון הר-מלך: אתה יכול עוד פעם להסביר?     

איתן לבני: כן אני אסביר

איתן לבני:  למעשה, אנחנו רוצים לקדם את כל עולם החדשנות ים

איתן לבני:  הקמה של חברות, סטרטאפים

איתן לבני:  מעבר לעולם המחקר, אני עוד רגע אראה שישראל מתקדמת בעולם המחקר

איתן לבני:  אבל אין הרבה חברות ישראליות

לימור סון הר-מלך: הבנתי

איתן לבני: עכשיו, זה מתבטא בכל מיני תחומים

איתן לבני:  יכול להיות בתחום האנרגיה, יכול להיות חברות טכנולוגיות שעוזרות לסביבה, מטמינות פחמן

איתן לבני:  יכול להיות חברות שמתעסקות בתיירות ובסחר

איתן לבני:  יש למשל חברה מאוד מעניינת שמנטרת סיכונים בים ונותנת ביטוח מותאם לספינות שמפליגות ים

איתן לבני:  אז זו טכנולוגיה ישראלית שעוזרת בכל התחום הימי

איתן לבני:  זה יכול להיות גם בהגנת הסביבה ויכול להיות בתחומים רחבים אחרים

איתן לבני:      מדינות אחרות בעולם מקדישות לנושא הזה הרבה מאוד קשב ומשאבים

איתן לבני:  יש תוכניות לאומית בכמה מדינות

איתן לבני:  לישראל עדיין אין תוכנית לאומית

איתן לבני:  הפקנו חוברת ראשונית – אני אעביר לך כמובן, יש כמה עותקים למי שרוצה – תוכנית לאומית שמדברת על מה כיווני הפעולה שלנו ואיך אנחנו רוצים להתקדם בזה בישראל

איתן לבני:  אבל מדינות אחרות מתקדמות הרבה יותר מאיתנו

איתן לבני:  אתם רואים פה מדינות שהן מובילות

איתן לבני:  פורטוגל, אני חושב, הכי מתקדמת בנושא הזה, אבל גם אחרות

איתן לבני:  האיחוד האירופי שם על הנושא הזה הרבה מאוד דגש, ומשאבים וכספים, וחוקרים ישראלים זוכים שם במענקים וגראנטים אבל ישראל עדיין לא מספיק שם, ואנחנו חושבים שזו תוכנית שתוכל לשים אותנו על המפה ולתת הזדמנות לחדשנות הישראלית צעד קדימה בנושא הזה של הים

איתן לבני:      למה זה כל כך חשוב לישראל? לישראל יש ייחודיות בנושא הזה של הים

איתן לבני:  קודם כול יחסית השטח הימי של הימי של ישראל כמעט זהה לשטח היבשתי

איתן לבני:  יש לנו הרבה מאוד יתרון, אתם רואים לפניכם בתחומים האלה, יש לנו גם ארבעה מקורות מים שונים שכל אחד מהם הוא ייחודי וזה נותן ייתרון לישראל

איתן לבני:  יש לנו תלות בים גם בהיבטים של ביטחון אנרגטי, גם בהיבטים של סחר

איתן לבני:  אנחנו מאוד תלויים בים, 99% מהסחר מגיע מהים

איתן לבני:  אז לישראל יש הרבה מאוד צרכים בים, תוכנית כזאת יכולה לתת מעטפת לכל הצרכים האלה

איתן לבני:       בשקף הבא, כמו שאמרתי, יש לישראל גם יתרונות

איתן לבני:  אנחנו חושבים שבעולם המחקר ישראל עשתה קפיצת מדרגה ויש הרבה מאוד מחקר ופיתוח ישראלי טוב

איתן לבני:  כמו שאמרתי יש יתרונות פיזיים, המדף היבשתי התלול, בשונה ממדינות אחרות, בישראל די מהר מגיעים לים עמוק

איתן לבני:  זה איזשהו יתרון, גם לעולם המחקר, גם לעולם הפיתוח

איתן לבני:  הרבה מקורות מים שונים, הדברים לפניכם

איתן לבני:  אני ארוץ כי זמננו קצר

איתן לבני:       בשקף הבא אנחנו רואים את המצב של החברות בישראל

איתן לבני:  וזו הבעיה שאנחנו רוצים לתת עליה מענה

לימור סון הר-מלך: אני רואה שפה יש את המומחיות בתחומים פוטנציאל יישום בים, בינה מלאכותית, סייבר

לימור סון הר-מלך:  אתה יכול להרחיב טיפה?     

איתן לבני: כן, מערכת הביטחון אנחנו רואים אותה כקטליזטור לחדשנות בהרבה מאוד תחומים, ובעצם בים זה פחות בא לידי ביטוי

איתן לבני:  כלומר יש לנו הרבה יכולות במערכת הביטחון בתחום הימי, אבל זה לא צומח לכדי תעשייה, לכדי סטרטאפים

איתן לבני:  אני אתן את הדוגמה הקלאסית, יש אנשים שמסיימים 8200 ופותחים סטרטאפ בתחום התוכנה זה מאוד מקובל בישראל

איתן לבני:  אבל יוצאי חיל הים שהם לא פחות מוכשרים ועם הרבה ידע בים, מעט מאוד יוצאים ומקימים חברת סטרטאפ בתחום הימי

איתן לבני:  אז יש הרבה ידע נצבר במערכת הביטחון שלא בא לידי ביטוי בתעשייה

איתן לבני:  והתחומים של בינה מלאכותית וסייבר באופן כללי הם גם רלוונטיים לתחום הים, כמובן הגנת סייבר בהקשרים של הים וגם בינה מלאכותית בהקשרים של איסוף מידע ו-data גם אחרי ניטור

איתן לבני:       אז אנחנו רואים שקצב הקמת החברות בישראל בתחום הימי נמוך יחסי ביחס לתחומים אחרים, ואין שום סיבה שהחדשנות הישראלית לא תצמח גם בים

לימור סון הר-מלך: איזה חברות כרגע קיימות? ה-80 האלה?     

איתן לבני: זו רשימה שהיא לא לפניי כרגע, אבל הבאתי כאן דוגמה של שלוש חברות בצד ימין

איתן לבני:                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           יש חברות שמתעסקות בתחום של חקלאות ימית וגידולים בים, גידולים יותר מתקדמים

איתן לבני:  בתחום של חקלאות יש הרבה אינטרסים ישראליים ויכולות ישראליות

איתן לבני:  כשאני אומר חקלאות אני מתכוון למקורות מזון שהם דגים וגם מקורות מזון אחרים, ציינתי את החברה שמתעסקת בניתוח הסיכונים וביטוח מותאם בהתאם לסיכונים, אז יש כמה חברות בולטות, אבל זה מעט ביחס לתחומים אחרים

איתן לבני:  וגם ביחס למקומות אחרים בעולם

איתן לבני:      כמו שציינתי, עשינו תהליך ארוך, בשקף הבא אפשר לראות את זה

איתן לבני:  עבדנו בכמה צוותי עבודה, ואני מתאר את התהליך כדי להגיד שאנחנו די בשלים ודי יודעים מה אנחנו רוצים לעשות

איתן לבני:  אנחנו רוצים בעיקר להתמקד בהקמה של מרכז ניסויים ימי שיכול לאפשר לחברות וליזמים לנסות את הרעיונות שלהם שזה יכול להיות בתחום של אנרגיות ים, יכול להיות בתחום של חקלאות ים, יכול להיות בתחום של סביבה

איתן לבני:  אם יש היום יזם בישראל שיש לו רעיון, לא יודע, לקבע פחמן בים, או איך לגדל דגים בצורה יותר יעילה וכל מיני כאלה, הוא יכול לעשות את הניסויים האלה או במאגרים מקומיים או בים הקרוב, אין לו בעצם מקום לעשות את זה בים העמוק

איתן לבני:       יש תוכנית שנקראת תוכנית תמ"א 13/ג שאמורה לייצר פוליגונים שהם בעצם מרחבים כאלה שבהם יהיה אפשר לעשות את הניסויים האלה

איתן לבני:  אבל גם אחרי שהתוכנית הזאת תאושר במוסדות התכנון, בסוף צריך שתהיה תשתית ראויה שיזמים יוכלו לעשות את זה

איתן לבני:  זה קצת דומה, למשל בעולמות מקבילים יש תשתית כזאת לניסויים בתחבורה חכמה לרכבים אוטונומיים, אז יש היום דברים כאלה בישראל

איתן לבני:       בכובע אחר, המשרד שלנו, משרד החדשנות מדע וטכנולוגיה מקדם תשתית לניסויים לחלל ללווייניות זעירה, אז אנחנו מקדמים גם תשתית לקדם לווייניות זעירה לחלל, אותו דבר בים

איתן לבני:  יזם שיש לו רעיון יכול לקבל מעטפת, יכול לקבל אתר ניסוי ולהוכיח היתכנות ואחר כך לצמוח לחברה הרבה יותר גדולה

איתן לבני:       כמובן שהאתר הזה יוכל לתת מענה גם למערכת הביטחון שצריכה לעשות כל מיני ניסויים, גם למשרדים השונים כמו אנרגיה, תקשורת, חקלאות, סביבה שירצו לעשות ניסיים בים, גם לעולם האקדמיה

איתן לבני:  ויש צורך לתקציב עבור הקמה של דבר כזה

איתן לבני:  זה מעבר לספינות, אם מישהו צריך לעשות ניסוי נקודתי הוא נוסע בספינה, עושה את הניסוי שלו וחוזר

איתן לבני:  אבל אם יש צורך בתשתית, בחשמל, בניטור, במשהו ארוך טווח, זו התשתית שחסרה היום בישראל

לימור סון הר-מלך: מה ההשלכות של דבר כזה על הסביבה הימית? הפגיעה?     

איתן לבני: כמובן שאתר ניסויים כזה יצטרך לעבור את כל התסקירים הסביבתיים ולראות שהוא מנוטר ושהוא לא פוגע בסביבה

איתן לבני:  להערכתי זה רק יגרום ליתרון לסביבה כי בעצם סטרטאפים יוכלו לתת הצלחות כי הם יוכלו לעשות את הניסויים שלהם באתר הניסויים הזה, אז בעיניי זה יתרום לסביבה ולא יפגע בה

לימור סון הר-מלך: כי מה? כי אנחנו נקבל מידע על איך אנחנו יכולים להגן על הסביבה?     

איתן לבני: כן, גם ניסויים

איתן לבני:  למשל     

לימור סון הר-מלך: מפני מה אנחנו צריכים להגן? ואיזה תיעדוף?     

איתן לבני: גם שוב, בסוף השוק מונע מחברות

איתן לבני:  מחקר אקדמי הוא מעולה עד רמה מסוימת

איתן לבני:  בסוף אם אין חברה עסקית שמצליחה להביא מוצר שאנשים עושים בו שימוש, גם אם זה בתחום הסביבתי, בסוף לא השפענו על המציאות

איתן לבני:  אז אם יש חברת סטרטאפ שיש לה רעיון איך לנטר באופן טוב יותר או איך להשתמש בים לצרכים סביבתיים אחרים, אם אין לה מקום לעשות ניסויים ואם אין לה מעטפת אז היא לא קמה

נגה קורנפלד שור: אם אני יכולה רק להעיר על הדבר הזה?     

לימור סון הר-מלך: כן

נגה קורנפלד שור: אפשר באמת לפתח טכנולוגיות שיסייעו גם בשמירה על הסביבה, אבל כדי לעשות את זה בלי לפגוע בסביבה, אנחנו חייבים לדעת מה יש לנו שם

נגה קורנפלד שור:  בגלל זה הדיון, להבנתי, היום מתמקד בנושא של הקצאת כספים וניטור מהקרן, ואני חושבת שבזה אנחנו צריכים להתמקד

אלי גולדשמידט: אני אוכל להתייחס לתקציב?     

לימור סון הר-מלך: תציג את עצמך

אלי גולדשמידט: רועי גולדשמידט ממרכז המידע והמחקר של הכנסת

אלי גולדשמידט:  רציתי לשאול מה התקציב המדובר? אם במסגרת התוכנית גם הסתכלתי על החוברת, אין התייחסות לתקציב גם לא לתוכנית בלוטק הכוללת וגם על הרכיב הספציפי

איתן לבני: נכון, אנחנו נמצאים עכשיו בשלב איסוף הצרכים, הדרישות המבצעיות

איתן לבני:  אנחנו נצא לסקר שוק מעמיק, מה הצרכים, וזה יגזור את העלויות

איתן לבני:  כי בסוף אם אני צריך צנרת גז או צנרת חשמל, איזה סוג חשמל? כל הדברים האלה בסוף יגזרו עלויות ואנחנו בסוף נבוא, אני מקווה בתוך חצי שנה, עם תשובה לאפיון ולצרכים התקציביים

אלי גולדשמידט: אתה מדבר ספציפית על שדה הניסויים ולא על התוכנית הכוללת?     

איתן לבני: נכון

נגה קורנפלד שור: לניטור יש לנו הערכה כספית כמה כסף אנחנו צריכים

איתן לבני: אז עד כאן לגבי התוכנית הלאומית

איתן לבני:  אני אגיד שבלי קשר המשרד באופן היסטורי תומך בכל הנושא של מחקר ימי בהיקפים של בערך 5 מיליון שקלים בשנה

איתן לבני:  כמובן שמחקר בים זה תמיד דבר טוב

איתן לבני:  יש לנו מסלול סביב מענקי מחקר ואקדמיה לים, אז כמובן שכל תקציב שילך לשם זה כמובן יתרום מאוד לניטור הים התיכון

נגה קורנפלד שור: הוא בעצם חלק מתוכנית הניטור שמובלת על ידי משרד האנרגיה והמשרד להגנת הסביבה

נגה קורנפלד שור:  בהחלטת הממשלה של ניטור ים תיכון יש גם תקציב למחקרים שמנוהל על ידי משרד המדע, וועדת ההיגוי של תוכנית ניטור בעצם ממליצה באילו נושאים יש לנו פערי ידע שדורשים מחקר, ומעבירה את ההמלצות למשרד המדע

איתן לבני: נכון

איתן לבני:  בנוסף לזה אנחנו מוסיפים בנוסף לזה על תקציבנו, כלומר זה לא רק מתוכנית הניטור, הנושא הזה חשוב לנו ואנחנו רואים בו חשיבות ולכן אנחנו מקדישים לזה אפילו יותר משאבים

לימור סון הר-מלך: תודה רבה, החכמנו ממש

לימור סון הר-מלך:  אוניברסיטת בר אילן, ישי וינשטיין, ראש התוכנית למדעי כדור הארץ, בבקשה

צבי דינשטיין: (הצגת מצגת)     ישי וינשטיין, גאוכימאי

צבי דינשטיין:  אני באתי לפה כדי לדבר על מסמך שהוגש על ידי העמותה למדעי הימים

צבי דינשטיין:  בגדול המסמך הזה נועד לכסות על פער או על חסר ענק שקיים במחקרי ים בישראל – והצגתי אותו גם בפגישות הקודמות – יש לנו חוקרים מצוינים, יש לנו גם תחנת מחקר ימי נהדרת באילת, שמתעסקת במחקר ממוקד

צבי דינשטיין:  מחקר הים התיכון, יושבים אנשים, יש גם קונסורציום בין-אוניברסיטאי, חסרות לנו רק תשתיות

צבי דינשטיין:       אני רוצה רק להגיד מילה, נאמרה פה המילה ניטור כמה פעמים

צבי דינשטיין:  אנחנו בראש הראשונה מדברים על מחקר ולא על ניטור

צבי דינשטיין:  יש תוכנית ניטור לאומי, למיטב הבנתי הקרן לאזרחי ישראל אמורה לתת דברים שהם אקס תקציב ולא דברים שיושבים, אבל אני לא מבין בזה יותר מידי

צבי דינשטיין:       אנחנו מדברים בראש ובראשונה על מחקר ולא על ניטור

צבי דינשטיין:  ניטור זה אומר מחקר ארוך טווח שנועד לבדוק את אותו דבר לאורך שנים וזה מאוד חשוב כי בלי זה לא נבין את המערכת

צבי דינשטיין:  אנחנו מדברים על מחקר ויש לנו חסר אדיר

צבי דינשטיין:  מדינת ישראל זו מדינת חופית, אנחנו תלויים בים, אנחנו משפיעים על הים, יש לנו היום תנופת פיתוח גם בחוף וגם ב-off shore שהיא יכולה להשפיע רבות גם על המערכת הטבעית, על ה-eco systema הימית וגם עלינו כתושבי מדינת ישראל, ולכן אנחנו חושבים שמדינת ישראל צריכה להשקיע הרבה מאוד במחקר הימי, ואין מה לעשות, ברגע שיוצאים ל-off shore זה הרבה מאוד כסף, זה ספינות, זה תשתיות ימיות, אוטונומיות לא אוטונומיות, כל יום ספינה זה מאות אלפי שקלים

צבי דינשטיין:  כל הדברים האלה פשוט מאיפשהו צריך להגיע כסף לטובת הדבר הזה

צבי דינשטיין:       אני רוצה להגיד משהו, בימים אלו יצאו קולות קוראים של ות"ת

צבי דינשטיין:  סוף סוף בתוכנית חומש יושבת פה נציגה של המל"ג, גבי, יצאו קולות קוראים ראשוניים לתוכנית החומש 2023-2028, כאשר תוכנית החומש הזאת עוזרת לנו לא מעט, גם למחקר באילת, וגם למחקר בים התיכון, אבל היא לא עוזרת בתשתיות שמופיעות במסמך שהגשנו

צבי דינשטיין:       אנחנו ישבנו, הכנו מסמך מאוד מפורט, מן הסתם עוד יהיו לו בטח הערות ושינויים בעתיד אבל המסמך הזה בא כדי לכסות על החסר בתשתיות

צבי דינשטיין:  נכון להיום את כל חוף הים התיכון של ישראל מכסות שתי ספינות

צבי דינשטיין:  אחת גדולה שנרכשה מחיל הים ומתופעלת על ידי אנשי חקר ימים שיושבים פה, שהיא הבת גלים, ספינת גרר לשעבר, לפני זה הייתה ספינה שנדמה לי שבמקור הייתה ספינת מעפילים או משהו כזה, ספינת דיג, שקמונה? כן, זו הייתה השקמונה והיום יש את בת גלים

צבי דינשטיין:  ויש את med explorer שגם נציגים של אקואושן יושבים פה ויציגו

צבי דינשטיין:  זה מה שיש לנו מבחינת התשתיות למחקר ימי

צבי דינשטיין:  יש לנו מעט מאוד פעילות על החוף

צבי דינשטיין:       יש לנו בעיה ביציאה לים, כמו שאמרתי, שעולה הרבה כסף

צבי דינשטיין:  אנחנו ביקשנו תקצוב החל מ-2025 למספר מערכות תשתיתיות למחקר ימי

צבי דינשטיין:  האחד זו מערכת רדר למדידות אוקיינוגרפיות, כאשר פה מדובר בעיקר בהתמודדות עם המערכת של הגלים בים התיכון שקרוב לחופי ישראל

צבי דינשטיין:  יש היום מערכת רדר מצומצמת שמתופעלת על ידי אוניברסיטת תל אביב, אנחנו רוצים להרחיב אותה

צבי דינשטיין:  אז אנחנו ביקשנו, שמנו סכומים, אמרנו מי יתפעל, כי בפעם הקודמת שמענו שצריך לדבר בתכלס

צבי דינשטיין:  יתפעלו את זה אוניברסיטת תל אביב

צבי דינשטיין:  את הסכומים שהמערכת הזאת תעלה אנחנו מציגים פה

צבי דינשטיין:  את זה ביקשנו לשנת 2025

צבי דינשטיין:       לשנת 2026 אנחנו מבקשים להקים תחנת מחקר חופית שאת המיקום שלה – יש כל מיני הצעות, אני לא נכנס לזה – אבל חייבת להיות תחנת מחקר חופית שתתעסק גם עם הים הרדוד, גם תאפשר יציאה של ספינות לחקר מדף או יבשת וגם תאפשר להעביר מידע ולשתף במחקר ציבורים של בתי ספר וכדומה, תלמידים

צבי דינשטיין:  תחנת מחקר חופית הייתי אומר בדומה למה שקיים היום באילת

לימור סון הר-מלך: היום יש קונספט כזה שמאפשר לתלמידי תיכונים וכאלה כן להגיע ולהיות חלק מתהליכי המחקר האלה?     

צבי דינשטיין: אני יודע שיש פעילות כזאת בחקר ימים וגם באקואושן, זאת אומרת שזה קיים

צבי דינשטיין:  המטרה היא להרחיב את זה

צבי דינשטיין:  אבל המטרה היא להקים תחנה שלמה שתאפשר ניסויים על קו החוף

צבי דינשטיין:  זה יכול גם להתכתב עם מה שהציג פה הסמנכ"ל תכנון, מבחינת הקמת מזוקוסמים וכדומה

צבי דינשטיין:  זאת אומרת תחנות ניסוי למחקר באזור החוף

צבי דינשטיין:  הדבר הזה חסר, הוא קיים באילת יופי

צבי דינשטיין:      באילת מתבצע מחקר מהשורה הראשונה בעולם, כי יש להם אפשרות לעבוד על קו החוף ולייצר מחקר בצורה ממוקדת

צבי דינשטיין:  זה קיים מעט מאוד, זה קיים בחקר ימים ואגמים, זה לא קיים כמעט באקדמיה

צבי דינשטיין:  התחילו להקים היום בשדות ים, יש באשקלון

צבי דינשטיין:  אנשים ידברו על זה, אני לא ארחיב

צבי דינשטיין:  אנחנו צריכים ללמוד מזה

לימור סון הר-מלך: זה בזכות הספינה, אני רואה, זו הספינה שדיברת עליה

צבי דינשטיין: לקפוץ לספינות? בסדר

לימור סון הר-מלך: דיברת על אילת, אז אני משערת שלזה התכוונת

צבי דינשטיין: אנחנו מדברים על שתי ספינות

צבי דינשטיין:  בשנת 2028 אנחנו מבקשים לרכוש או לשפצר, אני כבר לא זוכר את הפרטים, את הספינה של אקואושן, שתכף האנשים של אקואושן ידברו עליה, כן, לרכוש

צבי דינשטיין:  ולשפצר גם את הספינה באילת, בשנה לאחר מכן הספינה הזאת תהיה קיימת אז 20 שנים וגם אותה צריך לשפצר

צבי דינשטיין:  זו בעצם ספינה שעובדת בעיקר בראש מפרץ אילת אבל מידי פעם גם יוצאת דרומה

צבי דינשטיין:       דבר נוסף שביקשנו, אנחנו הקמנו ממש בתקציבים מצומצמים ביותר תחנת מחקר 50 קילומטר בחיפה, בשבוע הבא אנחנו יוצאים לבקר אותה אחרי שתיגמר הסערה

צבי דינשטיין:  זו תחנה שמשותפת לחקר ימים ואגמים, בר אילן, אוניברסיטה עברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת חיפה, ואנחנו רוצים לבנות עוד תחנות כאלה

צבי דינשטיין:  תחנות שיאפשרו לחקור לטווח ארוך את מגוון התהליכים שקורים בים העמוק

צבי דינשטיין:  כמו שצוין פה, הים העמוק הוא בסך הכול עשרות קילומטרים בודדות מקו החוף שלנו

צבי דינשטיין:  והים העמוק הזה מתכתב עם מה שקורה בחוף

צבי דינשטיין:       אנחנו לא יודעים, לדוגמה, וזה חשוב להדגיש, אם מחר קורה זיהום באזור של עשרות קילומטרים מקווי החוף שלנו, אנחנו לא יודעם בתוך כמה זמן זה יגיע לחופי ישראל

צבי דינשטיין:  אנחנו רואים אחרי כמה זמן זפת אין לנו קצבים ולוחות זמנים ברורים

לימור סון הר-מלך: יש לי שאלה

לימור סון הר-מלך:  ספינת המחקר הזאת, כתוב עלות כוללת מוערכת ב-13 מיליון שקלים

צבי דינשטיין: סעיף 5

לימור סון הר-מלך: נכון

לימור סון הר-מלך:  אז העלות הזאת כוללת גם תפעול שלה?     

צבי דינשטיין: לא, כתבנו שהתפעול עצמו הוא על ידי IOI

צבי דינשטיין:  בכל הסעיפים שמדברים על התשתיות

לימור סון הר-מלך: אוקיי הבנתי, עכשיו אני רואה

צבי דינשטיין: והסעיף האחרון הוא מתכתב עם תוכנית החומש של ות"ת

צבי דינשטיין:  ות"ת בקולות הקוראים שלו, מאפשר בפעם הראשונה במדינת ישראל ימי ספינה לחוקרים

צבי דינשטיין:  עד היום כשחוקר ים בישראל מגיש בקשה כמו פיזיקאי, כמו כימאי, שליש בערך מהתקציב שלו הוא צריך להוציא על שכירת ספינה

צבי דינשטיין:  אני יוצא בשבוע הבא לים, אני משלם 80,000 שקלים רק על 48 שעות שאני אהיה בים

צבי דינשטיין:  ות"ת, במסגרת ההקצאה של תוכנית החומש, החליט בחמש שנים 2023-2028 לממן

גבריאלה אפל: עכשיו חילקנו את התקציב לארבע שנים

צבי דינשטיין: כן, גבי אפל

צבי דינשטיין:  החליטו לממן עד 2028-2029, כרגע לא משנה השנה המדויקת

צבי דינשטיין:  החליטו לממן ימי ספינה, להקצות סכום נכבד של 18 מיליון שקלים, אבל זאת תוכנית חומש, היא לא תוארך

צבי דינשטיין:       משנת 2030 אנחנו חוזרים למתכונת הישנה שלא קיימת במדינות מתוקנות בעולם

צבי דינשטיין:  במדינות מתוקנות בעולם, בראש ובראשונה ארצות הברית, גרמניה ועוד, כשחוקר מגיש הצעה, ההצעה שלו כוללת את הצרכים של המחקר וימי הספינה שלו ממומנים מקרן מקבילה

צבי דינשטיין:  אם זכית בההצעה יש ב-NSF, ה-National science foundation יש קרן מקבילה, אתה ממלא טפסים ואתה מקבל את הימים

צבי דינשטיין:  נכון להיום כל חוקר שיוצא לים התיכון לחקור חותך את הימים

צבי דינשטיין:  חותך את הימים או שמוצא משאבים אישיים לשלם, זה מה שלמשל אני עושה

צבי דינשטיין:  והדברים האלה הם דברים שהייתי אומר לא ראויים למדינה כמו מדינת ישראל שגם תלויה בים וגם היא מדינה, כמו שאתה ציינת, שיש פה מחקר נהדר והכול

צבי דינשטיין:  אנחנו רחוק מאחורה ממדינות מתוקנות, אפילו אם נשווה ליוון, בטח לספרד, בטח לאיטליה

צבי דינשטיין:  אנחנו רחוק מאחור במשאבים שמוצעים לים

צבי דינשטיין:      אז חמישה סעיפים פה זה לגבי תשתיות

צבי דינשטיין:  סעיף אחד זה לימי ים לאחר תוכנית החומש, ואנחנו חושבים אם לסיים את זה, גם ברוח של מה שהחברה להגנת הטבע מגישה, הנושא של השימור

צבי דינשטיין:  אנחנו חושבים שכסף שבא מן הים פשוט צריך לחזור לים גם לשימור וגם למחקר

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  המועצה להשכלה גבוהה, גבי אפל בבקשה

גבריאלה אפל: אחר הצהריים טובים, תודה

גבריאלה אפל:  אני דיברתי פעמיים אז אני רק אחדד כמה דברים

גבריאלה אפל:  יש את הדברים שנאמרו בפעמים בקודמות

גבריאלה אפל:  קודם כול הקולות קוראים הם לארבע שנים

גבריאלה אפל:  וזה מהתשפ"ע להתשפ"ח

גבריאלה אפל:  החל מהתשפ"ח אין תקציבים

גבריאלה אפל:  אני רק מתקנת ממש איזשהו חידוד

גבריאלה אפל:  זאת אומרת שהמצב מבחינת ההצעה של העמותה למדעי הים, בעצם אנחנו מדברים פה החל מהתשפ"ח אין תקציבים של ותת לימי שיט, וזה החידוד שיש לי

גבריאלה אפל:      אולי דבר נוסף שאני כן אזכיר לטובת מי שלא היה כאן

גבריאלה אפל:  אנחנו מדברים על הוועדה של האקדמיה הלאומית למדעים שהמליצה על תקציב של 250 מיליון שקלים לתחום הזה

גבריאלה אפל:  אנחנו מתקצבים 125 מיליון שקלים

גבריאלה אפל:  זאת אומרת התקצוב הוא בחוסר

לימור סון הר-מלך: אוקיי

ניסים ואטורי: בקשר למחקרים אני רוצה תת סעיף

ניסים ואטורי:  במקרה של פיצוץ אחת האסדות – סליחה שאני מביא נושא כזה – השאלה אם גם חוקרים לעומק דברים כאלה

ניסים ואטורי:  במקרה של נזק בלתי הפיך, מיידי, זאת אומרת דבר שלא התכוננו אליו

ניסים ואטורי:  האם יש לנו הערכות מה הנזק הימי שיקרה?     

צבי דינשטיין: טוב, בסדר, קודם כול אני מניח שיש אנשים שידעו להגיד על זה יותר טוב ממני

צבי דינשטיין:  מה שאנחנו בעיקר מעוניינים בו זה להבין את כללי הבסיס

צבי דינשטיין:  במקרה של אסדות, אוקיי אז ידלוף גז, זאת שאלה בפני עצמה

צבי דינשטיין:  דלף

צבי דינשטיין:  או בואו נדבר על המקרה הזה של הספינה האיראנית שעברה מול חופי ישראל והייתה ממנה דליפה, בין אם זה איראני או לא, דליפה של נפט

צבי דינשטיין:       אנחנו מנסים להבין את המערכת מבחינת תנועת המים

צבי דינשטיין:  היום מול חופי ישראל יש לנו שתי תחנות אחת שאני הזכרתי קודם, קוראים לה דיפלר, לאגן הזה קוראים האגן הלבנטיני, אז דיפלר זה הלבנטיני העמוק, ויש תחנה של אוניברסיטת חיפה שנקראת תמו, ושתי התחנות האלה הן היחידות היום מול חופי ישראל בים העמוק שמסוגלות לתת מידע על מה הזרמים? מה קצב הזרימה? דלף נפט, כמה זמן יעבור עד שיגיע לחופי ישראל? מחקר אחר עוסק בתנועה האנכית

צבי דינשטיין:  דלף נפט, כמה ממנו ובאיזה קצב ירד למטה ולא יגיע לחופי ישראל? וכן הלאה

צבי דינשטיין:  אלו בדיוק הדברים

צבי דינשטיין:  עכשיו, זה סעיף שהזכרתי שם – אני לא זוכר איזה מספר – אבל הסעיף הזה נועד להגדיל את התחנות הימיות

צבי דינשטיין:       למשל, אנחנו עכשיו בפברואר מוציאים את התחנה ההיא ממקומה, היא נמצאת 50 קילומטר, אזימוט 290 לעכו, אין שם אף אחד, ואנחנו מוציאים את התחנה הזאת בפברואר, מחכים לעוד ציוד ובמאי אנחנו יוצאים עוד 70 קילומטרים החוצה כדי לקבל תמונה מה קורה יותר רחוק

צבי דינשטיין:  האם זה אותו משטר זרמים? האם זה אותו משטר גלים? יש לנו גם מד גלים למעלה

צבי דינשטיין:  כל הדברים האלה יש לנו רק תחנה אחת שאיתה אנחנו קופצים

צבי דינשטיין:  יש אנשים שאומרים בואו נעביר דרומה, כי אין לנו יכולת להביא מידע מרחבי

צבי דינשטיין:  תחנה אחת שממנה אנחנו מוציאים את כל המידע הנכון להיום

צבי דינשטיין:  וגם התחנה הזאת, הפעם הראשונה שיש לנו מידע זה 2017, הצבנו אותה בנובמבר 2016

צבי דינשטיין:  אנחנו רוצים את זה להרחיב

צבי דינשטיין:  לצורך הגעה לתחנה צריך כמה ימים של ספינה

צבי דינשטיין:  הספינה, יגידו לכם אנשי חקר ימי, תעלה לנו רק להוציא ולהכניס את הציוד, 200,000 שקלים

ניסים ואטורי: זה לעתיד

ניסים ואטורי:  השקעה עד שנקבל את הפירות זה ייקח זמן

ניסים ואטורי:  אני מדבר כרגע במצב הנתון כיום

ניסים ואטורי:  האם יש למישהו מידע מה קורה במקרה של פיצוץ באסדה? יש שני מצבים, מצב שהיא כבויה ומצב שהיא עובדת

ניסים ואטורי:  אני לא רוצה לפרט יותר מידי, אבל יכול להיות שאנחנו נפגוש שני מצבים, בהבדל הזה, השאלה אם יש לנו נתונים במקרה של פיצוץ אסדה, מה קורה? האם יש לנו פתרונות מבחינת זיהום ים וכו'? מישהו יודע לענות לי על זה?     

דרור צוראל: דרור צוראל מהיחידה הארצית להגנת הסביבה הימית במשרד להגנת הסביבה

דרור צוראל:  אנחנו למעשה אלה שאחראים על טיפול באירועי זיהום ים בנפט

דרור צוראל:  יש לנו פעמיים בשנה תרגילים בים תיכון ובים סוף של טיפול במקרים בדיוק של דליפות מאסדות, ממאות מכליות הנפט שעוברות באזור שלנו בכל שנה

דרור צוראל:  אנחנו גם אלו שריכזו את כל המענה שהיה לאותו אירוע של הזפת שהיה

לימור סון הר-מלך: כן, של הדליפה

דרור צוראל: אנחנו כן במחסור מאוד גדול בכוח אדם

דרור צוראל:  במיוחד המלחמה הזאת העלתה את זה שחצי מכוח האדם שלנו נמצא כרגע בצו 8

דרור צוראל:  היה לנו איזשהו אירוע קטן באשקלון לפני שבועיים, של איזשהו כתם לא מזוהה שזיהינו והיינו צריכים להוריד כוחות לשם כדי לבדוק ולהתארגן

דרור צוראל:  אני שמח לומר שזה היה רק שמן מטבח שכנראה נזרק או משהו, כי אם זה היה משהו יותר רציני הייתה לנו בעיה יותר קשה

דרור צוראל:       יש חוק שנקרא חוק התלמ"ת שאנחנו מחכים שיקודם ויועבר, כולל תקציבים וכוח אדם לנושא הזה, ובינתיים זה לא קורה

דרור צוראל:  ההיערכות של ישראל מאוד בחסר לנושא כזה, אבל יש מי שאחראי לזה, יש לזה אבא ואמא בהקשר הזה

ניסים ואטורי: השאלה אם אתם מתואמים עם רח"ל, כי הצבא שואב את כולם למילואים

ניסים ואטורי:  כל מיני קב"נים שגייסו אותם ואז גם באזרחות חסר

ניסים ואטורי:  אנחנו יודעים שגם אזרחים

זהר גבירצמן: שמי פרופסור גבירצמן, מנהל המכון הביולוגי

זהר גבירצמן:  אני הייתי ברשותך רוצה להוסיף שמעבר לפחד שהאסדות תתפוצצנה או משהו כזה, לפני זה אנחנו צריכים לבדוק שהצנרת תהיה בטוחה, הצנרת שמונחת עשרות קילומטרים ויותר מ-100 קילומטר מהבאר ועד קו החוף

זהר גבירצמן:  אחר כך אם יהיה זמן נדבר על זה, על בטיחות הצנרת

זהר גבירצמן:  איך אנחנו יודעים שהצנרת לא תיקרע מאיזשהו אסון טבע שיגרום לדליפת גז ולהפסקת אספקת הגז?     

נגה קורנפלד שור: ואם אפשר להוסיף על זה, חסרות גם מערכות התרעה ושימוש בחישה מרחוק

נגה קורנפלד שור:  ברוב המקרים אנחנו מקבלים את האינפורמציה על זה שקרתה תקלה, יחסית מאוחר, וקיימות מערכות כאלה בעולם, ההשתתפות בשימוש בהן דורשת תקציב, וזה משהו שאנחנו צריכים לממן

ניסים ואטורי: תקציבים בהמשך

ניסים ואטורי:  אני מדבר לא רק על אסון טבע

ניסים ואטורי:  אם אתם קוראים טבע לידידינו מצפון

יצחק מקובסקי: אני פרופסור איציק מקובסקי מאוניברסיטת חיפה

יצחק מקובסקי:  אני רוצה להוסיף ולהתכתב פה גם עם מה שאמר דרור וגם עם מה שאמר ישי

יצחק מקובסקי:  אחת הבעיות שלנו, וזה מה שישי ניסה להגיד, שחסר לנו המון ידע בסיסי לדעת בכלל מה עלול להיפגע, ואיך המערכת עלולה לתפקד

יצחק מקובסקי:  וחשוב להבין שכשאנחנו מתעסקים בסביבה הימית, אנחנו מתעסקים במערכת שלמה

יצחק מקובסקי:  שיכול להיות שאתה תפגע בחלק ממנה והפגיעה תהיה עצומה במקומות אחרים

יצחק מקובסקי:       דוגמה זה שרק לפני שנתיים גילינו מול תל אביב אזור אדיר ומפואר, מלא בעלי חיים שלא ידענו עליו ממש מתחת לאף

יצחק מקובסקי:  כמה אנחנו לא יודעים לגבי הים העמוק

יצחק מקובסקי:  וזה הקטע של הצורך במחקר בסיסי כדי לתת את התשובה לדרור שאחר כך צריך להפוך אותה לדבר אופרטיבי ולתת לך מענה מלא

יצחק מקובסקי:       זאת אומרת אנחנו פה מתכתבים בצורה הזאת, אנחנו צריכים את הבסיס, אנחנו צריכים להכיר

יצחק מקובסקי:  וזה גם מתכתב עם מה שאומרים החברה להגנת הטבע, שאנחנו אפילו לא יודעים על מה להגן

יצחק מקובסקי:  אז בעצם פה אנחנו חבורה שעובדים במשולב

לימור סון הר-מלך: צריך לדעת על מה להגן כדי שיהיה אפשר לייצר את המענים

ניסים ואטורי: את המענים האלה בלי שום קשר, זה הוחלט פה עם ראש הוועדה

ניסים ואטורי:  בסדר, אני דיברתי לגבי היום, קיבלתי את התשובה שלך, אני חושב שצריך לחשוב איך עושים את זה, גם מול רח"ל

ניסים ואטורי:  כי בוועדות אחרות שישבתי שמענו סקירות וכל מיני אירועים שיכולים לקרות ואתם צריכים להיות מוכנים לזה היום כבר

ניסים ואטורי:  בהמשך לזה, יהיה מחקר בהמשך

צבי דינשטיין: אני חייב להגיד, חבר הכנסת ואטורי, צריך להבין שכללי המשחק עדיין חסרים לנו

צבי דינשטיין:  אתה שואל מה יקרה אם יהיה פיצוץ? השאלה מה כללי המשחק? כלומר, בוא נגיד שיהיה פיצוץ נוראי, מישהו יזרוק פצצת אטום במזרח התיכון ויהיה צונאמי

ניסים ואטורי: לא צריך אטום, כן

צבי דינשטיין: בלי אטום, יהיה צונאמי

צבי דינשטיין:  את כללי המשחק של הצונאמי מול קו החוץ של ישראל, יש אנשים שחוקרים היום, המכון הגיאולוגי לדוגמה

צבי דינשטיין:  את כללי המשחק של אם יש דליפה וכדומה, איך המים נעים מהחוף החוצה או פנימה ובאיזה קצב, אנחנו עוד לא יודעים

צבי דינשטיין:  לכן צדקת לגמרי בשאלה שלך

צבי דינשטיין:  אז יש פה את מי שאמון על הטיפול בזה, אבל כללי המשחק עדיין חסרים לו

לימור סון הר-מלך: חייב את הנתונים כדי לדעת איך לתת לזה מענה

לימור סון הר-מלך:  בסדר גמור, תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  ראש מועצה אזורית מגילות ים המלח, אריה כהן, בבקשה

אריה כהן: תודה רבה גברתי יושבת-הראש על ההזמנה

אריה כהן:  אני ככה בפשטות בא להגיד, אני בא לזעוק את הזעקה של ים המלח, למרות שמדובר על הים התיכון ואמרו מה שיוצא מהים התיכון יחזור לים התיכון

אריה כהן:  בוודאי ובוודאי שמה שיוצא מים המלח באופן הכי ברור חייב לחזור לים המלח

אריה כהן:  ואנחנו נמצאים פה בעצם בוועדה שמפקחת על הקרן לאזרחי ישראל, שנועדה לשמור על רווחתם של הדורות הבאים לעשות צדק בין-דורי

אריה כהן:       לא יהיה לנו ים המלח, זה חוסר צדק בין דורי במודע ופשוט אנחנו הורסים את הכול

אריה כהן:  ולכן מה שאני באמת מבקש ואגיד את זה בקצרה, שכשאנחנו מדברים על הקרן הזאת והוועדה הזאת בהחלט ממליצה ויש לה השפעה על הקרן, אז אני אומר, בהקצאת המשאבים ויש, נכון ליוני לפי מה שקראתי 4

אריה כהן: 5 מיליארד שקלים בקרן, והרבה מזה בא מים המלח, אז בסופו של יום, למרות שהמשרד להגנת הסביבה - - -     

לימור סון הר-מלך: אני רק אדייק, שהקרן בסוף היא הריבית ולא הסכום

לימור סון הר-מלך:  אז שאנשים לא יחשבו

אריה כהן: ברור, את צודקת, נכון, סליחה

אריה כהן:  אבל בסופו של עניין אנחנו רוצים לשמור לאורך זמן על הסביבה, על הדברים

אריה כהן:  בסוף, ים המלח הוא באמת בעיה שצריך להתמודד איתה, וצריך לזעוק את הזעקה שלו, והמשרד להגנת הסביבה אמנם מטפל בזה, אבל אני חושב שצריך לתת קודם כול למחקר הרבה יותר רציני ועמוק, והכול נמצא היום בעיקר במכון הגיאולוגי, פרופסור גבירצמן

אריה כהן:  אבל אני חושב שזה לא מספיק, אני חושב שצריך לתגבר את המחקר הזה

זהר גבירצמן: אני אשמח לקבל עוד

אריה כהן: אני לא יודע אם אתה, יכול להיות שמישהו אחר, אני גם לא מתנגד שזה יהיה המכון הגיאולוגי

אריה כהן:  בסוף צריך מחקר שהוא גם יותר כולל, גם כולל כלכלי, כולל קצת אסכולות אחרות

אריה כהן:  נניח יש לנו חוקרים מצוינים גם במו"פ ים המלח

אריה כהן:  אני חושב שאפשר לשתף פעולה, לא חייבים ללכת אחד נגד השני

אריה כהן:  ובהקצאת המשאבים הזאת אני חושב שים המלח הוא דבר חשוב, במיוחד כשמדברים על נושא של חיבור ים המלח לים התיכון, זה דבר שמצריך מחקר מאוד רציני

אריה כהן:  דיברנו, אנחנו נמצאים באותן ועדות, שיכוב לא שיכוב, כן כזה לא כזה, בסוף משהו צריך להתחיל להיעשות

אריה כהן:  וצריך באמת להקצות משאבים גם למחקר וגם לביצוע

אריה כהן:  תודה על ההזדמנות

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אריה רוזנבלום, העמותה לקידום שמירת הסביבה הימית והחופית

פנינה רוזנבלום: תודה

פנינה רוזנבלום:  אז בהמשך למה שעלה בנושא של התשתיות אני אהיה מאוד קצר

פנינה רוזנבלום:  ספינות מחקר הן בבסיס המחקר הימי בעולם

פנינה רוזנבלום:  לפני 20 שנים העמותה שלנו, אקואושן, רכשה ספינת מחקר לישראל, ובאמצעותה חקר הים התיכון קיבל תנופה משמעותית, ולא הסתפקנו רק ברכישה, אלא מזה 20 שנים אחנו גם מפעילים את אותה ספינה, מתחזקים, משדרגים, מוסיפים לה ציוד מחקרי נחוץ כמו רובוט תת ימי משוכלל ועוד

פנינה רוזנבלום:  אין כמעט חוקר ימי בישראל שלא השתמש בספינה, והספינה עומדת תמיד לרשותה של גופים אקדמאיים, ממשלתיים ואחרים

לימור סון הר-מלך: אתה יכול לפרט על זה?     

פנינה רוזנבלום: מי למשל משתמש?     

לימור סון הר-מלך: כן

פנינה רוזנבלום: כל אוניברסיטה כאן בחדר שותפים גם בחקר אגמים וימים שותפים עם המשרד גם בנושא של הזפת ועוד נושאים, כמעט בכל תחום

פנינה רוזנבלום:      שתדעו שאת התפעול שלה אנחנו עושים תמיד בתקציב מאוזן ואחראי

פנינה רוזנבלום:  כ-100 ימי ים בשנה כשבעצם זו ספינת המחקר שעסוקה ביותר באזור של מדינת ישראל

פנינה רוזנבלום:  וחשוב להדגיש שמעולם לא פנינו למדינה לתמיכה באחזקת הספינה ובתפעולה

פנינה רוזנבלום:  הרי לא מדובר רק בספינה, כי שאלו על הנושא של כוח אדם, אנחנו מחזיקים צוות על חשבוננו, שזה צוות מקצועי שהם בעל ידע ומקצועיות שעומד ברשות כל חוקר וחוקר שצריך את זה

פנינה רוזנבלום:       הנה הגיע הזמן להעניק למחקר בישראל ספינה חדשה יותר, משודרגת יותר, סביבתית יותר, כדי שאפשר יהיה להמשיך להבטיח לאקדמיה הישראלית תשתית מחקרית ראויה, במיוחד לנוכח העובדה שהספינה שלנו, שהיא בת 20 שנים, מתחילה להראות את גילה

פנינה רוזנבלום:  ומכאן באמת הפניה שלנו אליכם

פנינה רוזנבלום:  אנחנו חושבים שמשאבי הקרן הם בדיוק המקור המתאים לרכישה זו, כאשר כעמותה, אנחנו יכולים להבטיח שהתשתית תשמש את חקר הים התיכון לשנים רבות קדימה, בלא שום עול כספי נוסף על המדינה, כי את כל זה אנחנו לוקחים על עצמנו

פנינה רוזנבלום:  תודה

לימור סון הר-מלך: מאיפה התקציב מגיע?     

פנינה רוזנבלום: לעמותה?     

לימור סון הר-מלך: כן

פנינה רוזנבלום: חצי ממנו מהשירותים שאנחנו נותנים, שזה גם השימוש בספינה וגם הפעילות החינוכית שאנחנו עושים

פנינה רוזנבלום:  והשאר מתרומות שזה תרומות כמו אם נגיד בחדר, יד הנדיב ועוד גופים אחרים מכובדים

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  יש לך גם פרויקטים של נוער?     

פנינה רוזנבלום: כל הזמן

פנינה רוזנבלום:  אגב, שידורים מהספינה הזאת, כרגע אנחנו עם אוניברסיטת חיפה משדרים מספינה שנמצאים עליה ליד יוון אם אני לא טועה, אנחנו עושים בכל כמה חודשים שידור חי מהספינה אל הכיתות, אגב, בעברית ובערבית, אנחנו רוצים להגיע לכלל האזרחים

פנינה רוזנבלום:  ובאמת תלמידים שואלים בשידור חי את החוקר שאלות לגבי מה הם מבצעים, דברים מאוד יפים

פנינה רוזנבלום:  ולכן באמת זו תשתית שכולם משתמשים בה

פנינה רוזנבלום:  אין סטודנט למחקר ים שלא לומד את הכלים שיש למדינת ישראל להציע להם כדי שהם יוכלו לחזות איזה מחקרים ואיזה דברים חדשניים הם יכולים לעשות למען הידע בים של ישראל

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אלון זסק, המנכ"ל למכון המחקר ימים ואגמים

אלון זסק: (הצגת מצגת)     לשאלתך לפני שאני שוכח, מעבר למה שדרור מהגנת הסביבה אמר על הסיפור של התרגילים וכל הדברים האלה, אז אנחנו כחקר ימים ואגמים מריצים מודל שצופה את ההתפשטות של כתמי דלק בצורה כזאת או אחרת ואז אנחנו יכולים בעצם להכין מראש

אלון זסק:  אם זה 100 קילומטר, להגיד להם בהינתן שיש רוחות, גלים, זרמים וכו' זה עלול ליפול פה ליפול שם וכל דבר אחר

אלון זסק:  זה חלק מהיכולות שאפשר

אלון זסק:       זה לא מחליף את מה שחבריי אמרו פה

אלון זסק:  זאת אומרת שא' סוף סוף יש לנו קרן שאפשר לקחת ממנה ולהרים את הרמה של מדינת ישראל ברמת הניטור הלאומי שהוא היום חסר, יש ועדה מדעית שמלווה ועושה את זה עם משרדי הממשלה, יש להם שלל המלצות

אלון זסק:  כל מה שצריך זה ליישם את ההחלטות ולהוציא מהכוח אל הפועל וזה ברור לחלוטין כולל תיעדוף של הדברים

אלון זסק:  אבל יש עוד כמה דברים והייתי רוצה להראות לכם, ברשותכם

אלון זסק:      חקר ימים ואגמים היא חברה ממשלתית, זרוע ביצוע של מדינת ישראל

אלון זסק:  נמצאת בשלושה אזורים, המכון הלאומי לאוקיאנוגרפיה באמצע נמצא בחיפה, שם מתבצעת מירב הפעילות לגבי ים תיכון

אלון זסק:  המעבדה לחקר הכינרת שנמצא על שפת ים כנרת באתר של מקורות והמרכז הלאומי לחקלאות ימית שנמצא באילת

אלון זסק:      אתם רואים, דיברו הרבה על ספינת המחקר בת גלים, אתם רואים אותה משמאל למעלה, היא ספינת המחקר הלאומית של ישראל

אלון זסק:  היא נרכשה מחיל הים, נעשו עליה התאמות שמאפשרות בעצם לעשות את כל מה שהחוקרים פה רוצים, כולל לרדת לים עמוק, כבלים של כמה קילומטרים, יכולות מיפוי מאוד משמעותיות ויכולות אחרות שמאפשרות לנו לעשות את הניטור הלאומי

אלון זסק:      יש לנו הרבה עיסוקים, גם מחקרים גם בים אבל גם באגמים, ניטור, מיפוי, תחזיות, מודלים

אלון זסק:  אנחנו נותנים את המענה דרך האתרים שלנו, אנחנו מנהלים את מרכזי המחקר ואת מרכזי הידע הלאומיים

לימור סון הר-מלך: מה זה הדרכה לחינוך?     

אלון זסק: מה שנקרא שאלה מצוינת

אלון זסק:  יש לי אפילו יותר משקף אחד לזה

אלון זסק:  תכף נגיע גם לזה

לימור סון הר-מלך: מעולה

אלון זסק: הרבה מאוד תשתיות מחקר שביום-יום פועלות, ככל שנרחיב את זה, כך ייטב

אלון זסק:  אם מסתכלים קצת במאקרו יותר אז המניע והצמיחה הכלכלית שלנו זו באמת היכולת שלנו לחקור טוב וזה היתרון היחסי שלנו

אלון זסק:  היתרון הוא, וכמו שישי אמר קודם, יש פה הרבה חוקרים וחוקרים טובים

אלון זסק:  בשביל שנמשיך עם היתרון הזה אנחנו צריכים לחנך, לחשוף את הנוער לכמה שיותר מחקר ומחקר ימי

אלון זסק:  ואנחנו עושים את זה in a way on a daily basis וגם רוצים להרחיב את זה

אלון זסק:       רק מהדיונים האחרונים שהיו פה לפני שנה, דיברנו על שאנחנו רוצים שהפירות של הקרן ילכו גם קצת לטווחים ארוכים

אלון זסק:  אין ספק שצריך להשקיע גם בדברים הספציפיים, להוסיף 2 מיליון שקלים על ניטור הים העמוק והשמורות, מאוד מאוד חשוב

אלון זסק:  עם זאת, אנחנו צריכים לקחת בחשבון ולהכין תוכנית ארוכת טווח שתיתן מענה למגוון דברים

אלון זסק:       כמו שדיברו מהעולם, יש דברים כאלה, דוגמאות על מעל 4 מיליארד דולרים מקרנות של אלברטה בקנדה, אנחנו רואים קרנות אחרות בעולם אבל גם בארץ יש מנגנונים כאלה

אלון זסק:  הקרן לשטחים פתוחים לוקחת 1% מידי שנה, של המדינה על השיווק של הקרקעות, ומחזירה את זה לטובת שמירה על השטחים הפתוחים

אלון זסק:      המנגנון הזה קיים במשהו קצת שונה בקרן שמירת הניקיון

אלון זסק:  מה שיפה בהם זה שזה מנגנונים לטווח ארוך

אלון זסק:  זאת אומרת לא כרגע שגר ושכח תביא מיליון שקלים סלמאת כל טוב, אלא מנגנון ארוך טווח, מובנה, שצריך להבנות אותו בצורה נכונה וחכמה ואז הוא מאפשר בעצם ליצור מענה לאורך שנים ולא רק לפתרון כזה או אחר

אלון זסק:  ששוב, זה צריך להיות תמהיל גם של זה וגם של זה

אלון זסק:  ולכן השאלה שלך הייתה טובה

אלון זסק:       זאת אומרת שאנחנו חושבים ומאמינים שהחינוך והטיפוח של מדעני הים העתידיים זה say מאוד גדול, זה say משמעותי ואנחנו עושים אותו מכל גווני הקשת

אלון זסק:  קל מאוד להביא את תלמידי ביולוגיה י"ב 5 יחידות, הכי קל בעולם

לימור סון הר-מלך: אני רוצה שתביאו את אלו שלא קל לכם להביא

אלון זסק: אבל אנחנו צריכים גם להביא פנימיות של נוער בסיכון

לימור סון הר-מלך: בדיוק

אלון זסק: זה מה שאנחנו עושים

לימור סון הר-מלך: יש פרויקטים כאלה?     

אלון זסק: ולהביא חבר'ה על הרצף

לימור סון הר-מלך: יש פרויקטים ייעודיים כאלה?     

אלון זסק: יש פרויקטים ייעודיים כמו לדוגמה בתי ספר מקצועיים שזה בית ספר, דרגה אחת קטנה מעל הרחוב, זאת אומרת חבר'ה שנפלטו מהכול ובעצם קלטנו אותם, הכנו להם תוכנית ייעודית חינוכית שמשלבת גם עבודה, והם בכלל לא משרד החינוך, הם אפילו משרד העבודה, ברמה שאת מבינה מה המשמעויות והסוציואקונומי שלהם והיכולת שלהם

אלון זסק:  אבל עדיין הים הוא משהו שהוא אבן שואבת והם מקבלים בחלק מהמקרים אפילו מקצוע, בחלק מהמקרים זה תלוי גם בעירייה, עיריות אחרות עכשיו הן מלוות ואחרי זה אולי בן גוריון יתייחסו לרצון שלנו ללכת קדימה ולפתוח סניף דומה לזה גם באשקלון

לימור סון הר-מלך: מהמם

אלון זסק: מי נהנה? גם תלמידים, גם סטודנטים, כיתות י"א, י"ב, מכללות, אוניברסיטאות, קייטנות קיץ

אלון זסק:  פה השמיים הם הגבול

אלון זסק:  זאת אומרת, יש תוכניות מוכנות, צריך רק לעשות התאמות

אלון זסק:  זאת אומרת אם רוצים להגדיל את זה ובאופן משמעותי לתת לזה מענה אפשר להגדיל את זה די בקלות

אלון זסק:       קצת על מספרים, רציתם מספרים ולדעת איך זה נראה, אז זה פחות או יותר המספרים שלנו ב-15 השנים האחרונות, רואים את הקורונה ומה שהיא קצת הפילה ואנחנו חוזרים למספרים שלפני הקורונה עכשיו

אלון זסק:  ושוב, להכפיל את זה, זה בקלות, אין שום בעיה לעשות את זה, ואלו דברים שמדברים אליהם

אלון זסק:  תחשבו על הילדים שלנו שהיום ניתן להם להיות שבע שעות על המחשב ולעשות ככה או ככה, בזה הם טובים – אני משתגע אחרי רבע שעה – אבל לצאת לים ולחקור ולראות ולהרים אצה ולהסתכל וזה, זה משהו שלדעתי פותח את הצ'אקרות או whatever, וחשוב בסופו של יום

אלון זסק:  אני גם אוהב את זה, ורובנו בחדר אוהבים את זה, אבל אין ספק שזה פותח את הדעת ומאפשר ונותן אחרי זה

ניסים ואטורי: הילדים גם אוהבים את זה

אלון זסק: גם הילדים אוהבים

ניסים ואטורי: אתה עושה גרפים, אני עושה ילדים, ואז בכל שנה יש לי כמה הם מגיעים לכנרת לספינה

אלון זסק: הם גם אוהבים את זה, בסופו של יום גם כשאתה מוציא אותם מהמחשב, אחרי שהם קצת מתבכיינים, הם אוהבים את זה

ניסים ואטורי: אנחנו למדנו שהם גם לוחמים טובים בסוף כשצריך

לימור סון הר-מלך: נשמע לי מרתק

אלון זסק: אז פה הסיפור של מחקר וחינוך מבחינתי אחד הוא זאת אומרת צריך גם את זה וגם את זה וצריך לראות איך משלבים את זה

אלון זסק:  ההצעה שלנו זה לעשות את זה קבוע לאורך זמן, זאת אומרת מה שהות"ת עשו הוא נהדר, זה אף פעם לא היה, באמת מדהים, אבל הוא נכון להיום לארבע שנים והוא ייתן בוסט מאוד גדול בשנים הקרובות

אלון זסק:       אם אנחנו רוצים לעבוד בטווח ארוך, בטח בחינוך, אנחנו צריכים שזה יהיה קבוע, אנחנו צריכים שזה יהיה משהו מאוד משמעותי

אלון זסק:  אנחנו גם צריכים לקבוע מדדים כמותיים, כי אנחנו לא יכולים להימדד בזה שרק נתת עוד מיליון נתת עוד שתיים, אלא אתה רוצה לראות מה החשיפה שלך עושה, אתה רוצה לבקר את זה, אתה רוצה לראות שזה מוצלח, אתה רוצה ללמוד מהטעויות שלך

אלון זסק:  זה בסדר אם גם אם אנחנו נעשה טעויות בדרך, כולנו עושים טעויות

אלון זסק:  אבל אין ספק שבביל לעשות את זה קבוע ונכון לאורך זמן אתה צריך גם לעשות משהו מדיד, גם לייצר מצב כזה, וגם לתמוך בכל הדברים שדיברנו

אלון זסק:  איתן דיבר מקודם על הכלכלה הכחולה, כל הנושא של מחקרים, של אנרגיות מתחדשות מהים, דברים כאלה הם דברים מאוד משמעותיים

לימור סון הר-מלך: אתה יכול להגיד שתי מילים על אנרגיות מתחדשות?     

אלון זסק: רק שתי מילים? אין ספק שבטח בגלל שינוי האקלים, אבל לא רק, אנחנו צריכים לעבור וכמה שיותר מהר לשימוש באנרגיות מתחדשות

אלון זסק:  זה חלק אינטגרלי מהתוכנית של הבלוטק, זה חלק אינטגרלי מהאג'נדה גם של משרד הסביבה וגם משרד האנרגיה

אלון זסק:  והים הוא מגרש המשחקים שהכי פחות השתמשו בו ויודעים עליו

לימור סון הר-מלך: למרות שהוא משאב שאין לו גבול

אלון זסק: תלוי אבל אין ספק שהוא משאב כמעט בלתי סופי בקטע הזה, אבל צריך לדעת ולראות ובשום שכל לפתח דברים שהם טובים מצד אחד ולא פוגעים מצד שני

אלון זסק:  ולכן צריך לתת לזה בוסט גדול ברמה של כספים, השקעות, תמריצים לרבות מקומות שאפשר לדוגמה לשחק עם האנרגיות המתחדשות, אבל אין ספק שהולכים לכיוון ההוא, זאת אומרת פאנלים סולאריים על הים

אלון זסק:  אנחנו עושים היום על מאגרים, לעשות על הים שיעמוד גם בתשעה מטרים גלים קצת יותר מורכב, אנחנו בכיוון הזה

אלון זסק:  עושים, יש כבר רעיונות כאלה ואחרים צריך לפתח אותם ולטפח אותם

אלון זסק:      אני אסיים בבניית תוכנית לאומית למורשת הימית של ישראל, דיברנו על זה בזמנו

אלון זסק:  אנחנו עם מורשת ימית נהדרת שאולי פה אנשי הים מכירים אותה, יש שודדי ים, יש רבי חובלים, יש הרבה מאוד דברים שאנחנו צריכים להכניס אותם כחלק, כמו שיש מורשת רגילה ויבשתית שלנו, יש גם מורשת ימית

אלון זסק:  קצת על סכומים ובזה פחות או יותר אני אסיים

אלון זסק:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אלון רוטשילד, החברה להגנת הטבע

אלון רוטשילד: שלום, אלון רוטשילד מהחברה להגנת הטבע אני אחראי על נושא הים

אלון רוטשילד:  דובר פה בהתחלה בדבריה של נגה מהגנת הסביבה, על אותה הקצאה שאנחנו מבקשים, של שני מיליון שקלים לשנה שזה סכום מינימלי במינימלי כדי למפות את הנושא של הים לטובת שמורות ימיות

אלון רוטשילד:  אני רגע אסביר בקצרה את הרציונל ואני אראה איך הגענו למספר הזה

אלון רוטשילד:  אבל הרציונל בסופו של דבר הוא שלים יש גבול, ואנחנו בני האדם פורצים אותו

אלון רוטשילד:  סתם כאנקדוטה, ההערכה היא ש-90% מהדגים הגדולים שהיו בים כבר נעלמו, לאן הם נעלמו? הם לא שטו לנופש, הם נעלמו בבטן של בני האדם, ככה שזה אומר שיש איזשהו גבול שאסור לנו לפרוץ

לימור סון הר-מלך: הם נעלמו ביחד עם הכספית

אלון רוטשילד: (הצגת מצגת)     זו הספינה של הבת גלים שאלון כבר הראה, אבל זה ההסבר למה צריך סכומים כאלה שנמדדים במיליונים

אלון רוטשילד:  זה ספינה, זה רובוט, זה ציוד מתוחכם, ולדברים האלה יש עלויות שאנחנו פחות מכירים מהיבשה, כי העסק הזה הוא עסק מורכב

אלון רוטשילד:       על זה כבר דובר, לפרויקט שלנו בחברה להגנת הטבע קוראים החצי הכחול

אלון רוטשילד:  באמת חצי משטח המדינה הוא ים, וזה בעצם הרציונל

אלון רוטשילד:  הרציונל הוא שמרבית ההכנסות שצפויות לקרן בעיקר בשנים הבאות, כי עד היום זה היה יותר מאזור ים המלח, הוא מהים, מניצול משאבי טבע באזור הכלכלי הבלעדי, בעיקר נושא הגז

אלון רוטשילד:  ותפיסתנו היא שמה שבא מהים, צריך לתת איזשהו משהו שחוזר לים, כי לתעשייה הזאת של הדלקים הפוסיליים של הגז יש הרבה מאוד השפעות

אלון רוטשילד:  זה מתחיל מדברים, נקרא להם מקומיים, כמו חיפושים שבעזרת סקרים ססמיים, שזה בעצם תותחי רעש שיש להם השפעה על הטבע, קידוחים עצמם שבוודאי יש להם השפעה, חלילה מקרה של דליפה, מה שחבר הכנסת וטורי ציין, זה לא תרחיש דמיוני אלו דברים שקורים

אלון רוטשילד:      אנחנו כל הזמן פולטים גזי חממה לאטמוספירה וגורמים לשינוי אקלים שבסוף פוגע באזרחים, בנו, זה משהו שהוא מאוד מוחשי, ולכן צריך לראות איך אנחנו גם מחזירים משהו לסביבה

אלון רוטשילד:  ובאמת האמנות הבינלאומיות הכירו באיזון הזה שנדרש בין לפתח מצד אחד שזה בסדר, אבל גם להחזיר ולשמר, החובה לשמר על הסביבה הטבעית בים

אלון רוטשילד:       אלו כמה תמונות כדי קצת להיות ויזואליים

אלון רוטשילד:  כמה תמונות ממה שיש לנו בים התיכון שלנו, בים העמוק

אלון רוטשילד:  דברים שבאמת, כמו שאיציק מקובסקי אמר, עד לפני כמה שנים לא הכרנו, ובזכות המחקרים של האקדמיה, בזכות אותו ציוד מחקרי מתקדם אנחנו התחלנו להכיר אותם

אלון רוטשילד:  אפשר לראות פה אולי קצת קשה לראות מה רואים, יש פה התכווצות רוויה של כרישים, כל החום הזה זה ביצים של כרישים בעומק של כ-1,200 מטרים מול חופי תל אביב, בערך 30 ומשהו קילומטר מחופי תל אביב

אלון רוטשילד:  אפשר לראות פה צב ים גלדי, אפשר לראות איזשהי בריכת - - - אפשר לראות פה אפילו כד עתיק שעליו גדלו אלמוגים, אלמוגי עומק מיוחדים, כוכב ים, איזשהו שרימפ מאוד מיוחד, וגן אלמוגים

אלון רוטשילד:  יש אלמוגים בים התיכון, לא רק באילת, הם פשוט אלמוגים מיוחדים של ים עמוק

אלון רוטשילד:       אז אנחנו באמת לפני כחצי שנה בעצם השלמנו תהליך משותף עם המשרד להגנת הסביבה, רשות הטבע והגנים ושורה של גופים אקדמיים, ומיפינו באיזשהו מיפוי מתארי את בתי הגידול שיש בים התיכון, אבל זה, מה שנקרא, בתמונת מאקרו

אלון רוטשילד:  וכדי להבין באמת איך לתכנן את הדברים יותר לעומק נדרשים סקרים, והכלי האפקטיבי ביותר לשמור על הים הוא בעצם שמורות טבע ימיות

אלון רוטשילד:       אפשר לראות שכשאנחנו לא שומרים אז הים מדולדל, אפשר לראות שכשאנחנו שומרים, אפשר לראות את זה במסגרת האדומה אז הים מתחדש, ההתחדשות הזאת עוזרת בסוף לנו, זה מקבע גזי חממה, זה מספק דגה

אלון רוטשילד:  ויש בעצם שורה של אמנות בינלאומיות שקבעו שצריך להקצות 30% משטחי הים לטובת שמורות טבע ימיות, ולא רק שזה נמצא באמנות ובמחקר מדעי, זה גם בתוך קווי הייסוד של הממשלה הנוכחית שמדברת על חיתום תוכניות לשמורות טבע ימיות במים הכלכליים

אלון רוטשילד:  בתוך קווי הייסוד של הממשלה הזאת ואנחנו חושבים שזו הזדמנות מצוינת לממש את הדברים בעזרת כספי הקרן

אלון רוטשילד:       נכון להיום אנחנו רוצים להגיע ל-30%, נכון להיום רק 2% מהשטח של האזור הכלכלי הבלעדי מוגדרים כשטח מוגן, זה באותו אזור מיוחד שראיתם פה קודם עם הכרישים

אלון רוטשילד:  אבל יש עוד הרבה מאוד אזורים מיוחדים שראוי להגן עליהם, לא רק באותו שטח שנקרא גלישת פלמחים

אלון רוטשילד:  לכן הכנו עם שורה של גופים, ביחד עם משרדי ממשלה את התוכנית אב לשמורות טבע ימיות, ל-30% שמורות, אבל כדי לממש אותה צריך לאסוף מידע יותר ממוקד בכל אחד מעשרת השטחים שאנחנו מייעדים אותה כשמורה

אלון רוטשילד:  לראות אם באמת יש שם שטח שראוי לשימור, אולי פספסנו במודלים, לראות בדיוק את גבולות השטח המדויק, ועל בסיס זה להתקדם להגנה

אלון רוטשילד:  לצורך כך יש לנו חסם

אלון רוטשילד:  החסם הוא המחקר הייעודי, לא ניטור מתמשך, לא מחקר בסיסי שהוא מאוד חשוב, אלא משהו מאוד ממוקד, קופסה רלוונטית לסקרים וקידום שמורות ימיות, וזה ההערכה שלנו כ-2 מיליון שקלים לשנה, לספינה, רובוטים, חוקרים, אנליזות ועיבוד והנגשת המידע

אלון רוטשילד:      זו בעצם איזושהי תוכנית רב שנתית שעשינו, שאם היעד העולמי הוא להגיע ל-30% שמורות עד שנת 2030, אז בעזרת הסכום הזה שהוא בערך 2 מיליון שקלים לשנה, נוכל להעלות מ-2% שטח מוגן היום ל-5% בשנת 2025, ל-7% שטח מוגן ב-2026 וכך הלאה עד ל-30% שטח מוגן בשנת 2030

אלון רוטשילד:  בסוף, להבנתי, זה סכום מאוד צנוע ביחד לכספים של הקרן

אלון רוטשילד:  יכולנו להגיד בואו נבקש סכומים יותר גדולים, לא, אנחנו חושבים שצריך בתוך המסגרת של אותם 10% או כמה שלא יהיה למחקר ימי, את ה-2-2

אלון רוטשילד: 5 מיליון שקלים לשנה, אבל שיהיה צבוע ייעודית לסקרים בשמורות ימיות, אחרת זה יתפזר בתוך הצרכים החשובים של המחקר ולא נצליח להתקדם

אלון רוטשילד:  תודה רבה

איתן לבני: אם אפשר להעיר רק על הנקודה הזאת

איתן לבני:  אני לא יודע אם יש פה נציגים של משרד האנרגיה ומשרדים אחרים, אבל יש דיון ער סביב היעד של 30% שמורות טבע, וגם מנהל תכנון מעורב, אז זו סוגיה מורכבת שצריך לדון בה בנפרד

אלון רוטשילד: אני לא מכיר שום דיון ער, אני מכיר שיש אמנה שאומצה לפני שמונה חודשים, לאחר מכן הרחיבו את האמנה הזאת לא רק לשטחים של המים הכלכליים, אלא אפילו לים הפתוח שהוא מעבר לתחום שיפוט של מדינות

אלון רוטשילד:  והדבר הזה היום מחייב את מדינת ישראל וגם המשרד להגנת הסביבה, שהוא הפוקל פוינט הממשלתי לעניין אימץ את הדברים

אלון רוטשילד:  איך למצוא את הפוליגונים המדויקים, זו כבר עבודה שדורשת את המחקר המדעי, ואם רוצים בלוטק וצמיחה, צריך גם לתת את האיזון בצד השימור

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אוניברסיטת בר אילן, פרופסור אורן לוי

אלי אורן לוי: נעים מאוד, שמי אורן לוי מאוניברסיטת בר אילן

אלי אורן לוי:  אני חוקר הרבה שנים, ביולוג ימי למעשה, יש לי גם הרבה קורסים שהם מתבצעים בעבודת שדה ומחקר

אלי אורן לוי:  בעברי הייתי גם ראש העמותה למדעי הימים, מה שהוצג קודם

אלי אורן לוי:      תוך כדי שיחה פה רציתי לא לבוא בכובע של החוקר, פרופסור, אלא לבוא בכובע של אזרח, ואני אגיד לכם מה, אני מתחבר מאוד למה שנאמר פה בנושא החינוכי

אלי אורן לוי:  אני מלמד המון קורסים ואני רואה את הצמא ובעצם את חוסר הנגישות שיש לאזרחים, לא רק לילדים, לכל הנושא של התחום הימי, ואני חושב שזה שיש מוקד אחד בחקר ימים ואגמים, או שיש מוקד אחד באשקלון או איפה שזה לא יהיה, זה מעולה אבל זה באמת טיפה בים

אלי אורן לוי:  אם תחשבו על זה, אפילו אין לנו מוזיאון בישראל שמציג את ארבעת הימות של מדינת ישראל, שהוא פתוח לאזרחים, שהוא מציג, שהוא מתכלל את כל הנושא

לימור סון הר-מלך: אבל יש מצפה ארבעת הימים

אלי אורן לוי: מצפה ארבעת הימים?     

לימור סון הר-מלך: כן

לימור סון הר-מלך:  ויש נקודה ביישוב איתמר שעומדים שם וממש רואים

לימור סון הר-מלך:  אמרתי מוזיאון אין אבל מצפה יש

אלי אורן לוי: אז אני מדבר על מוזיאון ימי שמציג לנו את ארבעת הימות, שהוא נגיש לכלל האזרחים במדינת ישראל, שהוא מהווה מוקד חינוכי, שהוא גם יכול להוות מוקד מחקרי, עם מיצגים שנותנים בעצם איזשהו פתרון ונגישות לכלל האזרחים ולתלמידים, מצוינות חינוכית עם מה שנקרא מעבדות ימיות, לעבוד

אלי אורן לוי:  דברים כאלה הם בכלל חסרים והם אף פעם לא מובאים בכלל באיזשהו רעיון

אלי אורן לוי:       כל אחד תמיד רוצה למשוך לכיוון של מה שהוא עושה, אבל שוב אני רואה את החוסר של האוכלוסייה, את החוסר של הילדים, לכל הנושא של נגיעה ונגישות בים, וכשאתם רואים אנשים שבאים ובפעם הראשונה פותחים את העיניים והופכים אבן בים, כי זה מה שאני עושה עם סטודנטים באילת, והם רואים עולם ומלואו, העיניים נפתחות להם ואחר הם באים לעשות תואר שני ואחר כך הם באים לעשות דוקטורט, ויש לי כאלה סטודנטים

אלי אורן לוי:       אז אני רוצה שבאיזשהו מקום נחשוב קצת מעבר לכל אחד על מה הוא רוצה לשים

אלי אורן לוי:  כל הדברים שנאמרו פה הם חשובים, אני גם חוקר ואני צורך את הדברים האלה ואני רואה שהם חשובים אבל אני רואה שיש לנו חוסר משווע בכל הנושא של הנגשת הציבור והחינוך לכל הנושא הימי, ואני חושב שלזה צריך ליצור תוכנית שהיא מצוינת, היא תוכנית שתוביל בכלל לכל הנושא של הבלוטק שאני מאוד מתחבר אליו, אבל אנחנו לא מגדלים את הדור הצעיר לדברים האלה

אלי אורן לוי:  מעט מאוד היום נחשפים אליהם ואני חושב שזה דבר שצריך להשקיע בו המון משאבים, כי יש לנו לאן להגיע, יש לנו מחקר מצוין, ואנחנו צריכים לחשוף גם את הקהל, וגם את הנוער לדברים האלה, וזה משהו שאני מאוד חושב שצריך להשקיע בו

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  כיוון מעניין

אלי אורן לוי: את רוצה סכום? אני יכול להגיד לך את הסכום

לימור סון הר-מלך: תגיד בערך מה

אלי אורן לוי: אני אספר את הסיפור, הרעיון הזה של מוזיאון ארבעת הימים, הייתי בזמנו עם עיריית תל אביב להקים אותו, קיבלנו שטח, אבל נאמר לנו על ידי גופים שונים בעירייה שבעצם זה לא יביא מספיק – מה שנקרא תל אביב זו עיר עולם הפכה להיות באיזשהו שלב – זה לא יביא יותר מידי תיירים למוזיאון כזה והוא לא יהיה כלכלי

אלי אורן לוי:  אבל אני חושב שיותר נכון להביא אנשים ממדינת ישראל למקום כזה, ופחות חשובה לי התיירות, יותר חשוב לי החינוך

אלי אורן לוי:  אז הייתה לנו תוכנית, הייתה קיימת, קיבלו שטח, ובסוף היא ירדה מהשולחן

אלי אורן לוי:  אבל זה הסיפור בגדול

אלי אורן לוי:  אני חושב שזה משהו שצריך לחשוב עליו, והוא יכול להוות גם איזשהו פלטפורמה ימית למחקר בנוסף לזה, ועוד הרבה דברים מעבר לזה

אלי אורן לוי:  תודה רבה

פנינה רוזנבלום: התייחסות ממש קצרה, פשוט לא עסקנו בנושא של החינוך, אבל בעצם אנחנו מפעילים תוכנית חינוכית ל-10,000 תלמידים ברחבי מדינת ישראל, כשהנושא הוא לימוד הים

פנינה רוזנבלום:  מה יש בים? מה ההשפעה האנושית על הים? ומה האדם יכול לעשות כדי, בעצם, למתן את הפגיעה שלו בים? וזה כולל גם היסטוריה וכל הדברים האלה, זו תוכנית חופים מכיתה א' עד י"ב, וזה בעצם דבר שבוודאי בכל הזדמנות אנחנו נשמח מאוד להמשיך ולהרחיב אותו

פנינה רוזנבלום:       אנחנו מנסים לשכנע את המדינה שבעצם היא מדינת ים

פנינה רוזנבלום:  כלומר, לא רק ערי החוף, אלא אף אחד לא נמצא יותר משעה נסיעה מהים כמעט בכל מקום שיש במדינת ישראל, כולל אם אנחנו אומרים ים סוף

פנינה רוזנבלום:  אז באמת להתעלם מזה, לחשוב שמלמדים אדם על המקום שהוא חי בו, ולא לכלול את הים כחלק ממנו, אנחנו פחות חושבים שזה נכון, ושוב, בגלל שילוב של ספינה וחוקרים אז אנחנו מחברים את הכול ביחד

לימור סון הר-מלך: אני אגיד באנקדוטה שזה הפך להיות איזשהו סוג של קללה שהאויבים שלנו רוצים להשליך אותנו לים, אז אתה אמרת מדינת ים

צבי דינשטיין: אנחנו מתנדבים לקפוץ לים

לימור סון הר-מלך: כן, יש לנו נחשונים כאלה

לימור סון הר-מלך:      אוניברסיטת בן גוריון, פרופסור אורית סיוון כהן, ראש מרכז הים

אורית סטרוק: אז כאמור אני פרופסור באוניברסיטת בן גוריון במחלקה למדעי כדור הארץ והסביבה וגם ראש מרכז הים של האוניברסיטה ונשיאת עמותת מדעי הימים של ישראל לשעבר, ובאמת באתי לפה כדי לתת תמיכה כוללת בכל הדברים שנאמרו, ובחשיבות של הקצאת תקציבים למחקר ימי, סביבתי, כולל

אורית סטרוק:  מחקר פיתוח, חינוך ימי, תוך שמירה על הסביבה, בהקשר של קיימות וסביבה

אורית סטרוק:  ויש לנו מאות חוקרי ים בישראל, יכולות מאוד גבוהות ובעצם חסרים משאבים

אורית סטרוק:       אנחנו, באופן ספציפי אני יכולה רק טעימות ממה שיש, המחקר שלי הספציפי מתעסק גם בנושא של גז החממה מתאן

אורית סטרוק:  מתאן שהוא גם גז בקידוחי הגז שיש בישראל, אבל הוא גם גז חממה מאוד אפקטיבי ומסוכן

לימור סון הר-מלך: נכון

אורית סטרוק: ואנחנו מנסים להבין את התהליכים שמערבים אותו גם בים העמוק, גם בים הרדוד, וזה נושא מאוד חשוב למחקר

אורית סטרוק:       נושא שני של מחקר שלי זה התפלה סביבתית

אורית סטרוק:  אנחנו בעצם בהקשר של חוסן או ביטחון ימי, נשענים לגמרי היום על התפלה

אורית סטרוק:  למעלה מ-60% ממי השתיה שלנו היום הם מהתפלה, ומעבר לעובדה שכל כוס מים שאנחנו שותים אנחנו תורמים לזיהום העולם, אנחנו גם נשענים על זה לגמרי מבחינת זיהומי ים, אם יש פריחות רעילות, אם יש זיהום, פיצוץ וכו', אפילו מדוזות, אז אנחנו בעצם מחפשים תהליכי התפלה שהם יותר ידידותיים לסביבה, עם פחות אנרגיה וגם שנותנים חוסן

אורית סטרוק:      למשל התפלה של מי תהום מלוחים באקוויפר, שאין להם מגע ישיר לים

אורית סטרוק:  כל הדברים דורשים מרכזי מחקר גדולים תוכניות פיילוט, מתקני פיילוט וכו'

אורית סטרוק:  ובהקשר הכללי יותר, אז אנחנו מנסים באוניברסיטה אצלנו בעצם לתרום או להכניס גם, כמו שאורן אמר, את הקהילה, לנושא של המחקר הימי, ולא רק ימי גם מחקר של כדור הארץ, גאולוגיה וסביבה

אורית סטרוק:       אנחנו באוניברסיטה שלנו בקשר מאוד הדוק עם יישובי הנגב, והקישור של הפריפריה עם המחקר ואנחנו מאוד רוצים להרחיב את זה לתחום הימי

אורית סטרוק:  הקמנו, ביחד עם חקר ימים ואגמים בעצם איזשהו שיתוף ביחד עם עיריית אשקלון לחבר עכשיו את כל הנגב המערבי, זה עוד היה לפני המלחמה

אורית סטרוק:  יש שם תחנה ימית שקמה, בכלל מרכז ספורט ימי שהכווינו אותה כמרכז ספורט חינוכי ולימודי ים, אנחנו הכנו שם כבר תוכניות לתיכונים, ביחד עם חקר ימים ואגמים, אנחנו מאוד רוצים לפתח שם, וזה במסמך שישי העביר גם, איזושהי תחנה חופית, מחקרית, יש שם האנגרים, יש שם שטח

אורית סטרוק:       פשוט צריך כסף לדברים האלו

אורית סטרוק:  גם בדרום, גם בצפון

אורית סטרוק:  צריך בעצם לחבר את הפריפריה גם למחקר הימי

אורית סטרוק:  זאת רק דוגמה

אורית סטרוק:  יש דוגמאות בצפון

אורית סטרוק:  לחבר בעצם כמו שכולם אמרו פה את החינוך, קהילה, מחקר ימי מפותח כמו שישי אמר, יום הפלגה, הפלגונת של כמה שעות זה 40,000 שקלים, אנחנו לא עומדים בדברים האלה, אנחנו צריכים את המחקר הבסיסי

אורית סטרוק:  זהו

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

אורית סטרוק: בכיף

לימור סון הר-מלך: אני רק אשמח אם תוכלי להתייחס קצת יותר לפרויקט הזה שדיברת על הנגב?     

אורית סטרוק: באופן עקרוני אנחנו באוניברסיטה, גם דרך מרכז חוסידמן של נוער שוחר מדע, והמחלקה שלנו הספציפית, למשל יש לנו תוכנית עם דימונה, עם ירוחם, לשילוב לימודי כדור הארץ והסביבה

אורית סטרוק:  יש לנו גם תוכנית עם עיריית באר שבע וכיתה עירונית ממש במחלקה שלנו שיושבים ולומדים בכל יום שישי בבוקר סביבה וגיאולוגיה

אורית סטרוק:  אנחנו ממש רוצים לפתח את זה גם לכיוון של הנגב המערבי ולאשקלון

אורית סטרוק:  חתמנו כבר על ההסכם עם עיריית אשקלון ועם היישובים שבעוטף, ואנחנו רוצים לפתח גם מרכז מחקרי באזורים האלה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אוניברסיטת חיפה, פרופסור יצחק מקובסקי

יצחק מקובסקי: ניסיתי להביא לפה איזושהי מצגת, אבל כנראה זה כשל בהעברה, אז אני אדבר בעל פה

יצחק מקובסקי:  אתם שומעים פה הרבה דברים מאוד חשובים, הרבה רעיונות, הרבה גישות מאוד חשובות, וחשוב להבין שאנחנו בעצם מדברים על חצי ממדינת ישראל

יצחק מקובסקי:  חצי, שלפני עשור בכלל לא הבנו שיש לנו

יצחק מקובסקי:  אז כשאנחנו באים לשאול מה צריך לעשות זה בעצם להקים חצי מדינה

יצחק מקובסקי:  ומדינת ישראל, עד לפני קצת יותר מעשור, בגדול לא הבינה בכלל שיש דבר כזה

יצחק מקובסקי:       ישבתי לא מזמן עם השגרירה של קרואטיה, היא אמרה לי אתם עם ישראל, אתם לא אומה של יורדי ים, וזה נכון, כי אנחנו באנו רק במאה האחרונה, לא גדלנו פה במשך הרבה מאוד שנים, רובנו, כן? האבא שלי דווקא כן, אבל באופן כללי גדלנו פה כמדינה

לימור סון הר-מלך: באנו מהים ולא רצינו לחזור לים

יצחק מקובסקי: לא, אבל יש לנו פה חצי מהמדינה שהוא ים

יצחק מקובסקי:  עכשיו, מעבר לזה אם נסתכל על זה ברמה הגלובלית, העולם כולו מכוסה, 70% ממנו, 0

יצחק מקובסקי: 75 ממנו זה ים, והים בעצם נותן לנו, החמצן שאנחנו נושמים מגיע מהים

יצחק מקובסקי:  להבין את החשיבות של מה שאנחנו מטפלים בו פה, צריך להבין את קנה המידה

יצחק מקובסקי:       אתם רגילים להתעסק בתקציבים עצומים כדי להקים דברים וכדי להזיז דברים 

יצחק מקובסקי: ואנחנו פה באים, והוא רוצה 2 מיליון, ואנחנו רוצם עוד 20 מיליון, זה תקציבים קטנים כשאתם חושבים שמדובר בחצי מדינה שעוד לא פותחה, וחשוב שזה ייכנס לנו כבסיס לדיון

יצחק מקובסקי:       אני לא אחזור על הרבה מהדברים שנאמרו פה, ואני תומך בהרבה ואני גם מעורב עם הרבה מהנושאים מהשמירה הימית וזה, אבל אני רוצה רגע להיכנס לתחום הזה של חקר הים העמוק שאותו אני מקדם

יצחק מקובסקי:  הים העמוק, מעבר לקילומטרים הראשונים של החוף, הוא בעצם האזור שאנחנו עדיין בכלל עוד לא מכירים בעולם גלובלית, וגם בישראל

יצחק מקובסקי:  נתתי את הדוגמה הזאת שממש הסיפור של האזור שמצאנו לפני שנתיים בסך הכול, מול תל אביב, ושבכלל לא ידענו שהוא קיים, והוא עצום, הוא יוצא דופן

יצחק מקובסקי:       הסיבה לזה שאנחנו לא מצליחים, אנחנו לא מכירים, זה משום שהעבודה בים דומה במידה רבה לעבודה בחלל

יצחק מקובסקי:  האתגרים הטכנולוגיים

יצחק מקובסקי:  תבינו, הרי רוב הטכנולוגיה שלנו נמצאת פה

יצחק מקובסקי:  כל הטכנולוגיה הזאת היא טכנולוגיה אלקטרומגנטית

יצחק מקובסקי:  כל מה שאנחנו יודעים לקבל מזה אלקטרומגנטית זה לא נכנס לים

יצחק מקובסקי:  אנחנו חייבים להחליף את זה בהרבה אמצעים אחרים, ופה פתאום אנחנו חייבים לייצר טכנולוגיות חדשות, טכנולוגיות שיאפשרו את הפעילות בסביבה הקשה, העוינת והרחוקה הזאת

יצחק מקובסקי:  אבל בנפרד מעבודה בחלל, כמו שאנחנו מכירים אותה היום, החלל שלנו הוא לא איזוטרי, החלל שלנו מלא חיים, והוא מלא בחיים שמתייחסים אלינו עכשיו

יצחק מקובסקי:  ואחנו חייבים לייצר איתם את התקשורת להבין מה קורה איתם וכן הלאה

יצחק מקובסקי:       אנחנו צריכים לייצר כלים, רובוטים, אלון הראה מקודם את התמונה של הרובוט הימי, אני לא יודע אם הבנתם שזה רובוט בגודל כזה שיורד בעומק 1,000-2,000 מטרים לתוך לים כדי לראות בכלל מה קורה שם

יצחק מקובסקי:  אנחנו צריכים לייצר כלים אוטונומיים שידעו להחליט בעצמם, משום שזמן התגובה שלנו וזמן התקשורת שלנו גדול, אנחנו צריכים לייצר את הדברים האלה

יצחק מקובסקי:       כדי לייצר את הדברים האלה אנחנו צריכים גם חינוך מהגיל הצעיר וגם יכולת להרים קאדר של אנשי מקצוע שידעו לקדם ולהפעיל את הדברים האלה, ופה אני מתכתב עם הדרישה לכלכלה כחולה כמו גם עם הדרישה לעשות סקר של שימור משום שבלי אנשי מקצוע רלוונטיים, בלי אנשי מקצוע שהוכשרו על פני תקופה, לא נוכל להתקדם לשם

יצחק מקובסקי:  לא לכלכלה הכחולה ופה נכנס מה שאלון אמר, הצורך להשקיע סכום מהותי לאורך זמן ובאופן קבוע כדי לקדם את התחום הזה, וזה הדבר הבסיסי והמהותי שאנחנו צריכים, ולא רק על פי צורך מסוים כזה או אחר, אלא כתוכנית ארוכת טווח, מתוך הבנה שאנחנו רוצים באמת להיכנס לים על כל התחומים שלו, מתחום הסביבה ועד תחום הבלוטק

יצחק מקובסקי:       לא רק זה, אני חייב לומר שכמו חקר החלל, שבעצם החזיר לאנושות הרבה מאוד טכנולוגיות שאנחנו משתמשים בהם בכל תחומי החיים, גם חקר הים עושה את זה כבר היום, אני יכול להגיד לכם שבחודשים האחרונים זה בא לידי ביטוי והציל הרבה מאוד חיים

יצחק מקובסקי:  דברים שאנחנו עבדנו עליהם, ופיתחנו בים, ואנשים שהכשרנו ועובדים בים, היו מעורבים והביאו אפליקציות למקומות שלא היו צפויים בכלל, שבכלל לא חשבנו עליהם

יצחק מקובסקי:  אני חושב שכולם יכולים לחשוב על איזה מקומות אבל זה לא רק הם, כל מיני מקומות ואני יודע על הרבה מאוד חיים שניצלו, תודות לדברים שבאו מהים כבר היום, שזה מראה לנו לאיזה פוטנציאל אנחנו מסוגלים

לימור סון הר-מלך: כמו מה למשל?     

יצחק מקובסקי: את דוחפת אותי להגיד דברים שאני לא בהכרח חייב להגיד, אבל מערכות ראייה שפותחו כדי לעמוד בפני התנאים הקשים בים, ובעצם עוזרות לנו להתמודד עם תנאי ראות קשים, לדוגמה

לימור סון הר-מלך: הבנתי

יצחק מקובסקי: אבל לא רק במקום אחד על פני כל הגזרות וכן הלאה

יצחק מקובסקי:  דוגמה

לימור סון הר-מלך: אוקיי, כן הבנתי

יצחק מקובסקי: שכרגע עובדת בצורה מאוד רצינית

לימור סון הר-מלך: יש לי שאלת תם, אני אשמח אם תוכל לענות עליה

לימור סון הר-מלך:  האמת שהיא ככה עלתה לי אצל כמה מהדוברים פה, למה עלויות של ההפלגות של הספינה הזאת הם כל כך יקרות? למה 200,000 שקלים?     

יצחק מקובסקי: למה 200,000 שקלים?     

אלון זסק: אתה רוצה שאני אענה איציק?     

יצחק מקובסקי: נענה על זה ביחד, כי אנחנו עובדים ביחד

אלון זסק: להוציא את בת גלים להפלגה כזאת זה 20 אנשי צוות שנמצאים עם החוקרים והכול, עוד לפני שיצאת מהנמל

אלון זסק:  דרך אגב, רק לצאת היום מהנמל עולה 7,200 שקלים

אלון זסק:  לפי תקנות הנמלים

אלון זסק:  מעבר לזה, להפליג

לימור סון הר-מלך: הפלגה כזאת, מה אורך הזמן שלה?     

אלון זסק: הפלגה, אנחנו מדברים על לגים של 12-24 שעות, אבל אנחנו בדרך כלל יוצאים להפלגות של כמה ימים

אלון זסק:  זאת אומרת בין 24-48, 72, 96 שעות

אלון זסק:  אם אתה יוצא 50 קילומטר, אין סיבה שאתה תחזור ישר אחרי זה

לימור סון הר-מלך: אוקיי אז יש 20 אנשי צוות?     

אלון זסק: הצוות עצמו, אפילו לקחת את אותו רובוט שראית קודם, מהמקום שלו, לקחת אותו על משאית מנוף, להעביר אותו אל תוך הנמל, להעמיס אותו על הספינה, זה בין 20,000-25,000 שקלים

אלון זסק:  זאת אומרת יש פה אופרציה משמעותית וגדולה

אלון זסק:  היום בימים אלה, יש לנו צוותים, כולל אוניברסיטת חיפה וחקר ימים ואגמים, צוות שנמצא על ספינה שהיא פי שלוש יותר גדולה מהספינה שלנו, ספינה גרמנית, מטאור, נמצאת עכשיו באזור סיציליה

אלון זסק:  העלויות שם הם בכלל הרבה יותר גדולות

אלון זסק:       אבל בחלקת האלוקים הקטנה שלנו, העלויות של מחקר ים עמוק הן עלויות משמעותיות, אנחנו יודעים

אלון זסק:  שוב, זה דברים שאנחנו עושים, אני לא אגיד שאנחנו עושים את זה מסחרי גדול כי בסופו של דבר אני חברה ממשלתית, זאת אומרת אלה ההוצאות ועוד חלק מהספינה גם ככה מממומנות על ידי משרד האנרגיה באופן קבוע, זאת אומרת אין מה לעשות

אלון זסק:  ולכן הצעד שות"ת עשה בארבע השנים הקרובות שישי הזכיר קודם שאתה מקבל ימי ים, א' זה קורה בכל מקום, ב' זאת הצורה שבה האקדמיה עובדת ומאפשרת בעצם את ההוצאות הכספיות המשמעותיות האלה

אלון זסק:  מצד שני, קחי בחשבון שמוליך חלקיקים בלוצרן בשוויץ הוא הרבה יותר יקר

יצחק מקובסקי: אני רוצה רגע להוסיף לזה, גרמניה הגיעה למסקנה שהגיע הזמן לשדרג את ספינת המחקר שכרגע החבר'ה שלנו נמצאים עליה בים התיכון, שנקראת המטאור, היא התיישנה

יצחק מקובסקי:  הם הולכים לקנות ספינה חדשה, תזרקו מספר

יצחק מקובסקי:  מיליארד

יצחק מקובסקי:  מיליארד יורו

יצחק מקובסקי:  זו עלות הספינה החדשה

יצחק מקובסקי:  בערך מיליארד יורו זה עלות הספינה הבודדת החדשה מתוך צי של 6-7 ספינות בגרמניה

יצחק מקובסקי:  בואו תבינו שאנחנו חיים בכלל בליגה שונה לחלוטין

יצחק מקובסקי:  הוא אמר שיש את העלות של 20 אנשי צוות, אבל יש לך להחזיק את הספינה הזאת, הרובוט הזה וכן הלאה במשך כל השנה

יצחק מקובסקי:  חלודה

יצחק מקובסקי:  הדברים הקטנים

יצחק מקובסקי:  בסופו של דבר יום עבודה של חקר ים עמוק זה בערך 100,000 שקלים

יצחק מקובסקי:  ראית את התמונה הזאת של הכרישים מול תל אביב? מיליון שקלים

יצחק מקובסקי:  אלו העלויות האמיתיות של הדברים האלה ואנחנו רק בתחילת הדרך

ניסים ואטורי: אנחנו סוגרים את האסדות, בסדר? שלחו לי אני חייב ללכת לנהל את המליאה לא שזה לא מעניין, זה מעניין מאוד

יצחק מקובסקי: ברור שזה מעניין

לימור סון הר-מלך: זה מרתק זה לא מעניין

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  פרופסור זוהר גבירצמן, מנהל המכון הגיאולוגי לישראל, שלום

זהר גבירצמן: שלום, אז אני באופן אישי חוקר בתחום של הים, תכף אני אסביר במה, ביחד עם כל עמיתי פה

זהר גבירצמן:  ואני פרופסור עמית באוניברסיטה העברית, והיום אני מנהל את המכון הגיאולוגי

זהר גבירצמן:  אני רוצה שאת הדברים שלי תשימו תחת הכותרת אפיון סיכונים גיאולוגיים לתשתיות על קרקעית הים

זהר גבירצמן:  ואני רוצה להדגים את מה שאני אומר, לקחת אותנו כמעט עשור אחורה

זהר גבירצמן:  ואני מתחבר פה להרבה דברים שנאמרו קודם

זהר גבירצמן:       כל הדיון הזה וכל המודעות הציבורית על חשיבות הים, התחילה למעשה כשמצאנו את שדות הגז הגדולים בים ואחרי שמצאנו את שדות הגז הגדולים בים אז אם אני זוכר נכון, בשנת 2015 התחילו להסתובב במכון הגיאולוגי יועצים פרטיים שחברות שכרו ואמרו אוקיי אנחנו הולכים להניח צינור משדה תמר עד לאזור אשקלון ואחר כך מלווייתן לאזור דור

זהר גבירצמן:  הפרויקט של הנחת הצינור הזה הוא אחד הפרויקטים, יתקנו אותי המומחים הם יודעים, הגדולים ביותר שנעשו בתולדות מדינת ישראל

זהר גבירצמן:  זה פרויקט תשתיתי ענק

זהר גבירצמן:       אם מישהו, חברה או יזם, רוצה להניח צינור גז ביבשה או רוצה לבנות מתקן התפלה, או רוצה לבנות בית חולים, יש לו מתודולוגיה מובנית, ברורה, מה עושים

זהר גבירצמן:  הוא ישכור חברה, היא תעשה את התזכיר השפעה לסביבה, את החומרים המסוכנים, כל הדברים האלה

זהר גבירצמן:  וכשהמתכנן יבוא ויבדוק איך לתכנן את זה, יש לו מפות סטטוטוריות מוכנות מזה עשרות שנים, שהמכון הגיאולוגי שם על השולחן, ומתחזק אותן

זהר גבירצמן:  מפה שמראה את תאוצות הקרקע בזמן רעידת אדמה, את העתקים הפעילים ועוד

זהר גבירצמן:  ואז כשהגענו לים, אז יושב פה אילן, נציג משרד האנרגיה, משרד האנרגיה בזמנו עשה את המירב שאפשר כדי לתכנן הצנרת ושכר את הצינורות

זהר גבירצמן:  אבל לא היה מידע

זהר גבירצמן:  כל המפות הסטטוטוריות שמתארות את התנאים הגיאולוגים ביבשה נעצרות בקו החוף

זהר גבירצמן:  אין לנו מפות תאוצות, מפות העתקים, מפת גלישות, לא היה דבר כזה בים

זהר גבירצמן:       למעשה, אני מתחבר גם למה שאיציק אמר קודם על החלל

זהר גבירצמן:  באיזשהו שלב אדם מבין שלא רק במקום שהוא חי על היבשה הוא יודע לתכנן, אלא גם בחלל אי אפשר לזרוק שם חלליות בלי לתכנן, באיזשהו שלב אנחנו מבינים שקרקעית הים הוא מרחב תכנוני, צריך לתכנן אותו

זהר גבירצמן:  כדי לתכנן נכון תשתיות בים, וזה כולל צנרת גז שחלקה קיים וחלקה עוד ייבנה, וזה כולל כבלים של תקשורת, וזה כול איים מלאכותיים שיותר קרובים לחוף

לימור סון הר-מלך: חברות הגז לא עשו את כל המחקרים האלו? בסוף הם צריכים להניח את אותן צינורות

זהר גבירצמן: אז יזם שמקבל את הדבר הזה יש לו הוראות מה הוא צריך לעשות, הוא לוקח את כל המידע שקיים ברשותו

זהר גבירצמן:  עכשיו, אם זה ביבשה, את המידע על תאוצת הקרקע להעתקים הפעילים על הכול יש לו מן המוכן

זהר גבירצמן:  אם הוא בא לים, זה היה אזור בתולי שלא היה עליו שום מידע

זהר גבירצמן:  הפער בין המרחב הימי למרחב היבשתי בכל הנושא של תכנון הוא פער ידוע בכל מדינות העולם

זהר גבירצמן:  מדינת ישראל הגיעה לדבר הזה בעשור האחרון ואז אנחנו הבנו שאין לנו בעצם שום מידע בסיסי שאנחנו צריכים להדביק עשרות שנים של פער בין המתודולוגיה של תכנון, הידע הגיאולוגי על סיכונים גיאולוגים במרחב היבשתי, לבין הידע של דברים כאלה במרחב הימי

זהר גבירצמן:       במימון של משרד האנרגיה, לאור ביקורת של מבקר המדינה על בטיחות של צנרת הגז, אנחנו התחלנו לעשות בשנים האחרונות צעד ראשון שמתמקד בעיקר באזור דור, באזור שמשרד האנרגיה הגדיר משפך תשתיות, איפה שרוב התשתיות מגיעות

זהר גבירצמן:  אבל אנחנו צריכים מבט רחב יותר, אנחנו בשלב הראשון התעסקנו בגלישות מדרון, יושב פה דוקטור עודד כץ שהוא עמית חוקר במכון הגיאולוגי והוא מתחמה בגלישות מדרון, אני אישית עשיתי העתקים גיאולוגיים, אבל אנחנו עוד צריכים לעשות תאוצות, אנחנו צריכים לעשות צונאמי, אנחנו צריכים לעשות את הסיכונים לאיים מלאכותיים, אנחנו רק התחלנו

זהר גבירצמן:  אנחנו צריכים להדביק פער של עשרות שנים בין הידע ביבשה לידע בים

זהר גבירצמן:      אז בגדול שוב אני אומר, הכותרת של הדברים שלי היא הסיכונים הגיאולוגים לתשתיות שאנחנו נבנה על קרקעית הים, נניח נבנה על קרקעית הים, ופה אנחנו צריכים להדביק פער של שנים

זהר גבירצמן:       בגדול אני רוצה לומר, אם אני מתייחס למכון הגיאולוגי ולפעילות הסטטוטורי שהוא עושה, אנחנו צריכים סדר גודל של מיליון שקלים לשנה

זהר גבירצמן:  בזה אנחנו יכולים להפעיל 2-3 קבוצות מחקר

זהר גבירצמן:  כל קבוצת מחקר כזאת עשויה מחוקר או שניים או שלושה, חוקר או חוקרת והסטודנטים שלהם למאסטר או דוקטורנט

זהר גבירצמן:       ואני אסיים באמירה שאני חושב שהיא משותפת לכל עמיתיי החוקרים פה, בנושא החינוכי

זהר גבירצמן:  המחקרים שאנחנו עושים מכשירים את הדור הבא של חוקרים של מדינת ישראל

זהר גבירצמן:  אנחנו לא חוקרים לבד, אנחנו מכשירים, גם עמיתיי באוניברסיטה ואנחנו, אנחנו עושים את זה בשיתופי פעולה, אנחנו מכשירים מסטרנטים והדוקטורנטים שהם העתודה הבאה לדור החוקרים של מדינת ישראל

זהר גבירצמן:  אני חושב שזה אחת התפקידים היותר חשובים שלנו, מעבר לתוצר המדעי היישומי שאנחנו יוצרים, אנחנו מגדלים את הדור הבא של חוקרים, והדברים האלה משתלבים ונעשים בעת ובעונה אחת

זהר גבירצמן:       אז משהו כמו מיליון שקלים לשנה לאפיון הסיכונים הגיאולוגיים על קרקעית הים

זהר גבירצמן:  תודה רבה

יצחק מקובסקי: אני רוצה לחדד נקודה לתשובה לשאלה שלך

יצחק מקובסקי:  את שאלת אם החברות עושות? כן, החברות מחויבות לעשות את הדברים, אבל אנחנו הישראלים שלא משויכים לחברות, צריכים לוודא שהם עושים את זה נכון

לימור סון הר-מלך: להיות מפוקח

יצחק מקובסקי: אנחנו לא יכולים לסמוך על החתול עם השמנת, זה דבר ראשון

יצחק מקובסקי:  דבר שני, כשאנחנו ב-2009 נחשפנו לתעשייה בים, התעשייה הזאת התנהלה כמעט בלעדית על ידי זרים

יצחק מקובסקי:  לא היו בישראל אנשי מקצוע שיכלו בכלל לעמוד ולהשתתף בתעשייה הזאת, ואחת המשימות הגדולות שלנו בעשור האחרון ואנחנו מתחילים להיות שם אבל זו רק תחילת הדרך, זה להתחיל לבנות את הקאדר הישראלי שגם עובד בתוך החברות האלו, שהוא זה שמקדם את הטכנולוגיות האלה והוא זה שגם מפיק את התועלת הזאת, והוא גם אחראי עליה

יצחק מקובסקי:  זו עוד משימה שפה קשורה למהות הדיון

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  פרופסור צבי בן אברהם נמצא איתנו בזום, ראש ועדת היגוי לאומית

צבי בן אברהם: שלום

לימור סון הר-מלך: אני מתנצלת, אבל בגלל שהזמן שלנו מאוד קצר, זה מפגש ראשון יהיו עוד פגשים, אז במפגש הבא אנחנו נתחיל עם המצגת שלך, בסדר?     

צבי בן אברהם: בסדר

צבי בן אברהם:  אז אני אגיד לכם רק כמה מילים?     

לימור סון הר-מלך: נשמח

צבי בן אברהם: שמחתי לשמוע את השמות של כל הקולגות שלי פה

צבי בן אברהם:  אני רק אציג את עצמי, אני חבר האקדמיה הלאומית למדעים, חתן פרס ישראל

צבי בן אברהם:  הקמתי באוניברסיטת תל אביב את המרכז לחקר ים המלח, ובאוניברסיטת חיפה את בית הספר למדעי הים, ואת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, שכל האוניברסיטאות וגם המכון הגיאולוגי ועוד גופים כמו המכללה במכמורת, הם חלק מהדבר הזה

צבי בן אברהם:       הים הוא דבר מאוד חשוב

צבי בן אברהם:  כל מה שאמרו פה נכון, אני רוצה להגיד לכם באופן אישי שלפני שנים, כשחברי הטוב בני בגין עוד היה שר בממשלה, אמרתי לו בני ידידי, חייבים להקים כמו בפורטוגל משרד ים, שאין משרד ממשלתי אצלו שאין לו נגיעה בים

צבי בן אברהם:  לכולם יש נגיעה בים, משרד הביטחון ומשרד הבריאות ומשרד האנרגיה

צבי בן אברהם:  ואולי אני אתן לכם רק מספר אחד

צבי בן אברהם:  אנשים מדברים כמה חשוב הסחר הימי

צבי בן אברהם:  אני בטוח שאולי בודדים שאני אמרתי להם את המספר יודעים, אחרים לא יודעים

צבי בן אברהם:  היום דרך הים, הסחר של ישראל 99

צבי בן אברהם: 2% מסך כל הסחר

צבי בן אברהם:  שלא נדבר על כל הדברים האחרים

צבי בן אברהם:       הים הוא לא גדול, הים שלנו הוא לא גדול הוא לא כמו הים מול ארגנטינה, אבל הידע הוא מועט עדיין

צבי בן אברהם:  אנחנו יודעים על פני הירח יודעים ממה שאנחנו יודעים על קרקעית הים התיכון היום

צבי בן אברהם:  קשה להאמין

צבי בן אברהם:       המחקר הוא יקר ואמרו פה קודמיי, צריך להשוות אותו למחקר החדש

צבי בן אברהם:  האמצעים מאוד מתוחכמים

צבי בן אברהם:  אגב, מדברים על הים העמוק

צבי בן אברהם:  הים שלנו לא עמוק

צבי בן אברהם:  העומק הממוצע אצלנו בים העמוק הוא 2 קילומטרים

צבי בן אברהם:  העומק הממוצע באוקיינוס העולמי הוא 4

צבי בן אברהם: 5 קילומטרים, פשוט לשים דברים בפרופורציה

צבי בן אברהם:       הים שלנו, כדי לעבוד בעומק 1,500 מטרים, להבין מה קורה שם? להבין האם יש פעילות של שברים? מה קורה לבעלי החיים? מה ההשפעה האקולוגית של הקידוחים? מה ההשפעה האקולוגית של מפעלי ההתפלה? אני לא יודע כמה זמן יש לי להגיד לכם אבל זה מאוד חשוב

צבי בן אברהם:  אולי אני אתן לכם רק דבר שהוא אולי לא מודע, נעבור רגע לים הצפוני

לימור סון הר-מלך: פרופסור בן אברהם, ממש חצי דקה, אני מתנצלת, המליאה נפתחת ב-16:00 ואנחנו מוכרחים

צבי בן אברהם: משפט אחרון, כדאי ללמוד, ואם אפשר להעביר מסמכים על המודל הנורבגי

צבי בן אברהם:  כשהתגלה הנפט בים הצפוני ממשלת נורבגיה יצאה בתקנה ש-5% מסך כל הרווחים הולכים לחקר ים

צבי בן אברהם:  בנורבגיה, ממדינה נכשלת בחקר ים הפכה לאחת המדינות הכי מובילות בעולם

צבי בן אברהם:  אני מציע שאצלנו נעשה דבר דומה

צבי בן אברהם:  תודה

לימור סון הר-מלך: יפה מאוד, רעיון מצוין תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  דרך אגב לחשו לי כאן באוזן שפרופסור בן אברהם היה גם שותף לחקיקת החוק של הקרן לאזרחי ישראל, אז את זה הוא לא הביא בהצגה שלו את עצמו, אבל אנחנו צריכים לומר את זה כאן

לימור סון הר-מלך:       טוב, שמענו היום רבות על הצורך בחקר הים התיכון, העמוק, ועל תוכניות שונות שגובשו בנושא

לימור סון הר-מלך:  הוועדה ערה לדרישה שהועלתה לדיון מספר פעמים, להקצות כספים לטובת תוכניות אלו, משום שכסף שבא מן הים צריך גם לחזור אל הים לצורך שימור ואף הגדלת היכולות שלנו להנות ממשאבי הטבע הימיים

לימור סון הר-מלך:       במהלך הדיון הייתה התייחסות, בין היתר, למצבו של ים המלח ולמתן מענה חירום במקרים של דליפות נפט וזיהומים ימיים, סיכונים גיאולוגיים לתשתיות הים

לימור סון הר-מלך:  הוועדה שמעה על הצורך בתפעול הפלטפורמות השונות המאפשרות מחקר ימי ארוך טווח, ובכלל זאת תחנות מחקר ימיות, ספינות מחקר וכדומה

לימור סון הר-מלך:  בנוסף, הוועדה שמעה גם על שילוב חינוכי של תלמידים ואזרחים בפעולות המחקר ובהכרת הים, ומברכת על כך

לימור סון הר-מלך:       הוועדה מבקשת לקבל לידיה לקראת הדיון הבא בנושא, הצעות אופרטיביות שכוללות פירוט קונקרטי של תקציבים מדויקים הנדרשים לכל תוכנית ותוכנית וחשיבה משותפת של גופי הממשלה, האקדמיה, וארגוני המגזר השלישי באשר לתיעדוף הצרכים השונים

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה