ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 308, 2024-01-30 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אני מקדם שוב בברכה את נגיד בנק ישראל ואת שוקי שמר ואת המנכ"לית

משה גפני:  נתחיל בהצעת התקציב, מה שהיינו צריכים לעשות בשבוע שעבר

משה גפני:  אנחנו מתחילים בדיון, בהצעת תקציב בנק ישראל לשנת 2024 בהתאם להוראת סעיף 20(ג) לחוק בנק ישראל

משה גפני:  החוק מחייב קיום דיון על תקציב בנק ישראל, ואנו לא מצביעים על זה

משה גפני:  זו הייתה הפשרה בשעתו, כדי לשמור על עצמאותו של בנק ישראל

משה גפני:  אני טענתי, שצריך שיהיה פיקוח על התקציב, שיהיה פיקוח על משכורות העובדים, שאחרת זה יכול להיות דבר שאין עליו שום פיקוח

משה גפני:  הסיכום היה שכל שנה יהיה פה דיון על התקציב, אבל לא נדרש אישור הוועדה – רק דיון בוועדה

משה גפני:  אדוני נגיד הבנק, בבקשה

אמרי רון: בוקר טוב

אמרי רון:  למעשה אעביר מהר מאוד את זכות הדיבור לפרופ' שוקי שמר יו"ר המועצה

אמרי רון:  יש לנו מספר אורגנים

משה גפני: יש לנו אנשים טובים

אמרי רון: יש לנו אנשים מצוינים

אמרי רון:  המועצה הם האורגן שמפקח על פעילות הבנק, על נושא תוכניות העבודה, בעיקר נושא התקציב

אמרי רון:  הזכרת את המשכורות

אמרי רון:  יש עוד אורגן שעובר על המשכורות – זה הממונה על השכר

אמרי רון:  יש פה שלושה – כל נושא השכר קשור גם בזה ובהסכמים

אמרי רון:  אז אתן לשוקי

אמרי רון:  עשינו את זה בשני דיונים

אמרי רון:  אני בדרך כלל נותן את סקירת המקרו ואז מעביר את מה שעשינו, ואם יהיו עוד שאלות, שייתנו לנו בכתב – נחזיר לכל החברים הטובים ששאלו אותנו – אנו עוברים על זה ונחזור אליכם בכתב בצורה הכי מסודרת

אמרי רון:  רשמנו את כל השאלות

אמרי רון:  אם יש עוד שאלה תנו לנו – נחזור גם אליכם

אמרי רון:  אתן לשוקי לתת סקירה איך הם עושים את התהליך ואז המנכ"לית תיתן יותר פירוט על המספרים וכו'

שוקי שמר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש וחברי הוועדה המכובדים

שוקי שמר:  אני לא יכול שלא לומר כמה מילים בהתרגשות גדולה, מחשבות על החטופים, משפחות החטופים

שוקי שמר:  נתפלל לחזרתם במהרה

שוקי שמר:  חיילי צה"ל שנלחמים, הפצועים

שוקי שמר:  אני גם מכיר את הפגיעות הרבה שלהם וגם אותם יש לחבק, את המשפחות וכמובן בצער המשפחות של אלה שנרצחו ונהרגו

שוקי שמר:  נקווה לבשורות טובות

שוקי שמר:      כפי שהיושב-ראש אמר, אנו נדרשים להניח את תקציב הבנק על השולחן

שוקי שמר:  המועצה המינהלית שאני עומד בראשה כבר קדנציה שנייה, היא במינוי ממשלה

שוקי שמר:  מורכבת מחמישה אנשי ציבור, הנגיד והמשנה לנגיד

שוקי שמר:  נמצאים בה רואה נעים נג'ר, הגב' איתן שהיא מנכ"לית חברת בנייה, גם הם בקדנציה שנייה, ויש חברים בקדנציה ראשונה שמסיימים את ארבע השנים בקיץ – זה מוטי בסדר שהיה יועץ כספי ל- - היה מנכ"ל משרד מבקר המדינה, היה מנכ"ל בורסת היהלומים ועו"ד שרון מרגלית שהיא פרופ' למשפטים, כך שיש קבוצה מאוד טובה וכמובן בראשות הנגיד והמשנה לנגיד

שוקי שמר:  החברים האלה יסיימו בקיץ ואני מקווה מאוד שתהיה ועדת איתור שגם תמנה אותם ו/או אחרים לפי החלטות

שוקי שמר:      כפי שהיושב-ראש, הייתה לך זכות גדולה בחוק בנק ישראל

שוקי שמר:  התפקיד של המועצה המינהלית זה לפקח על הפעילות התקינה של הבנק

שוקי שמר:  אנו דנים בתוכניות העבודה ואישרנו את תקציב הבנק כפי שהמנכ"לית הגב' שולמית גרי תציג, וגם את תנאי השכר של הבנק

שוקי שמר:  קיימנו במשך השנה 18 ישיבות בנות כמה שעות, רק לניתוח התקציב היו 5 ישיבות מאוד מפורטות, המועצה המינהלית

משה גפני: לא המוניטרית

שוקי שמר: לא

שוקי שמר:  המינהלית

שוקי שמר:  הישיבות האלה היו בהשתתפות מנכ"לית הבנק וכמובן עם הנגיד

שוקי שמר:  הייתה הצגה מאוד מפורטת של ראשי החטיבות ואז הצגה של דרישות התקציב

שוקי שמר:  לא יכול שלא לציין את המעורבות האישית של הנגיד

שוקי שמר:  כמובן גם המנכ"לית, אבל הירידה שלו לפרטים – בשבוע שעבר נתן פה סקירה לדעתי מדהימה על כלכלת ישראל וההשלכות בעולם אבל המעורבות שלו בפרטי- פרטים בסעיפי התקציב בהחלט מרשימה ועל כך אני מודה לו

שוקי שמר:      התוכנית של 2024 משלבת צעדים להשגת היעדים של הבנק בשנים הקרובות מול האתגרים כפי שהציג הנגיד וההתפתחויות והשינויים גם הטכנולוגיים וגם הסיכונים שקיימים בכלכלה הישראלית והעולמית, וכמובן אי אפשר שלא היה להתייחס להתמודדות המשק עם המשמעויות הכלכליות של מלחמת חרבות ברזל וכל נושא ההתאמות הנדרשות על ידי בנק ישראל

שוקי שמר:      מלחמת חרבות ברזל – אנו מגישים היום תקציב

שוקי שמר:  אנו ערים לעובדה שיש פה הרבה מאוד אי ודאויות וייתכן – ואני כבר אומר לוועדה בראשותך - שיצטרכו להיות התאמות במהלך השנה

שוקי שמר:  אנו ננסה לראות, ואנו חייבים גם בדיונים שלנו, כפי שתראה את התקציב, היינו חייבים לתת לבנק גמישות כלשהי בניהול במשאבים במשך השנה

שוקי שמר:  בדרך כל בשנים קודמות זה לא היה

שוקי שמר:  כמובן, תוך הקפדה ככל שאפשר על אופן ביצוע תוכנית העבודה והתקציב כפי שנקבע

משה גפני: למה המלחמה נוגע לתקציב בנק ישראל?     

שוקי שמר: לא מדבר על הנושאים המוניטריים, אבל בנק ישראל יידרש בהתאם לשינויים כלכליים שיהיו, ייתכן שיידרש לפרויקטים נוספים או לתשומת לב מיוחדת

שוקי שמר:  שוב, אנו חושבים שצריך לעמוד בתקציב ובוודאי במסגרת התקציב ובתוכנית, אך נתנו גמישות בגלל אי ודאויות כפי שהציג גם הנגיד

שוקי שמר:      תקציב בנק ישראל מתייחס לפעילות המינהלית של הבנק כפי שקובע חוק בנק ישראל

שוקי שמר:  זה מחולק מספר תחומי פעולה: מטה וסיוע, ביצוע תפקידי הבנק, גמלאות, השקעות, הכנסות, עתודה

שוקי שמר:  מיקדנו תשומת לב מיוחדת, כפי שגם יוצג לכם, בנושא הדפסת כסף

שוקי שמר:  לכאורה נראה שאנו רוצים להקטין מזומנים ואנו רוצים להגדיל את המזומנים כפי שגם הציג הנגיד – והגב' שולמית גרי רעי תציין

שוקי שמר:  גם הנושא שגם אתה אישית מעורב, גם אנשי הוועדה – ניהול כספי הקרן לאזרחי ישראל, ניתן לזה דגש, והנושא של שיקוף נתוני אשראי

שוקי שמר:  כן נציג לכם נושא שאנו מחשיבים אותו ונותנים לו דגש בכל הדיונים שלנו בהצגה של ארבע פעמים בשנה – הנושא של אוכלוסיות גיוון

שוקי שמר:  תקבלו על זה דיווח

שוקי שמר:  גם המועצה המינהלית וגם הבנק נותנים לזה תשומת לב מאוד הדוקה, כי אנו רואים בזה ערך בפני עצמו

שוקי שמר:      בסך הכול התקציב הכולל של הבנק כפי שיוצג לכם מסתכם במיליארד ו-249 מיליוני שקלים, ויש פה גידול שנוכל להסבירו, גם שהוא כרוך בהדפסת כסף בנושא של הקרן לאזרחי ישראל ונושאים אחרים

ינון אזולאי: כלול בפנים הקרן?     

שוקי שמר: ניהול הקרן

שוקי שמר:  דבר שהולך ונבנה משך שנים

שוקי שמר:  כי בתחילה לא היו כספים ועכשיו מצטברים

משה גפני: זה לא הקרן

שוקי שמר: ניהול הקרן

שוקי שמר:  הקרן מגיעה למיליארד – 1

שוקי שמר: 5

שוקי שמר:  זה יוצג

אליהו דלל: אפשר שאלה לעניין הדפסת הכסף?     

שוקי שמר: ניתן דיווח

אליהו (אלי) רביבו: אם תוכלו כשתיתנו דיווח, להתייחס לאנומליה בין הצורך בביקוש גבוה למזומנים כשהמשק נלחם במזומנים, ורוצה לצמצם את היקף הפעילות

שוקי שמר: זה יפורט על ידי המנכ"לית

שוקי שמר:  זה ממש בקצרה כהקדמה בגלל קוצר הזמן

משה גפני: יש לכם כל הזמן שבעולם

שוקי שמר: יש לנו חצי שעה

שוקי שמר:  אדוני יושב-ראש הוועדה, יש לנו בנק חזק, מקצועי

שוקי שמר:  מקפידים על שימור כוח אדם ברמה הכי גבוהה

שוקי שמר:  יש מעורבות

שוקי שמר:  חלק מחברי ההנהלה נמצא אתנו, מעורבות של חברי החטיבות וחברי ההנהלה עם תשומת לב רבה

שוקי שמר:  רוצה להודות לנגיד על עבודתו המסורה

שוקי שמר:  הוא לא נגיד שעוסק רק בנושאים המוניטריים והפיסקליים של הכלכלה אלא מעורב בהחלט בניהול הבנק

שוקי שמר:  כמובן המנכ"לית שיש לה ניסיון של כמה שנים

שולמית גרי: תודה רבה

משה גפני: צריך שיהיה כתוב בפרוטוקול

ינון אזולאי: האישה הראשונה בבנק ישראל כמנכ"לית

אימאן ח'טיב יאסין: נרצה לראות גם ערבי או ערבייה

שולמית גרי: מונח בפניכם תקציב בנק ישראל לשנת 2024 אשר הוגש לוועדת הכספים ב-31

שולמית גרי: 12

שולמית גרי: 2023

שולמית גרי:  סך התקציב עומד על 1

שולמית גרי: 25 מיליארד ₪ - לעומת כ-1

שולמית גרי: 10 מיליארד בשנה קודמת

שולמית גרי:       אעבור אתכם על מספר נושאים בהם אנו גדלים בתקציב למול שנה קודמת וכן על פרויקטים מרכזיים של בנק ישראל

שולמית גרי:       ראשית, נושא הדפסת הכסף

שולמית גרי:  כפי שאנו רואים, תקציב הדפסת הכסף גדל בשנה זו בכ-27 מיליון שקל

שולמית גרי:  אנו רואים גידול בביקוש למזומנים, בד בבד עם שימוש הולך וגדל באמצעי תשלום דיגיטליים, כמו ארנקים וכדומה

שולמית גרי:  התופעה הזו אינה ייחודית למדינת ישראל

שולמית גרי:  אנו רואים תופעה מאוד דומה בכלל המדינות למעט שבדיה – יש לה מדיניות אחרת בנושא הזה אבל גם היא חוזרת אחרי שהייתה מדינה כמעט חסרת מזומן, חוזרת באיטיות למצב שבו משתמשים גם במזומנים ומחייבים עסקים לקבל מזומנים

שולמית גרי:          בקביעת מלאי המזומנים הנדרש אנו עושים בבנק ישראל שימוש במודל חקר ביצועים של ניהול מלאי המזומנים שפותח בבנק ישראל בשיתוף האקדמיה, ובהתאם לכך אנו גוזרים מכך את כמות המלאי המזומנים הנדרשת לציבור

שולמית גרי:      כאשר אנו מסתכלים על מחזור המזומנים ביחס לתוצר אנו רואים שבסך הכול מדובר בהיקף יציב – אנו נמצאים ב-7% יחסית לתוצר – שזה מקום טוב באמצע, כלומר הגידול במזומנים מתחבר גם בנושא התוצר

שולמית גרי:  שימו לב שבקנדה ואוסטרליה שהם תחתינו לא הובא בחשבון שווי המעות

אליהו דלל: אבל המטרה שלנו היא להקטין השימוש במזומנים כדי לפעול נגד ההון השחור בדרך כלל, ואנחנו רואים פה משום מה גידול בהדפסת הכסף

שולמית גרי: אלה שני עולמות נפרדים

שולמית גרי:  העולם שמדברים עליו ההון השחור, אנו בבנק ישראל לא ראינו עד היום נייר מסודר בעניין הזה שמעיד שיש קשר בין המזומנים להון השחור

שולמית גרי:  ברור שיש מקרים שתופסים פשיעה שכוללת מזומנים, אבל גם ההון השחור יכול להיות בנכסים

שולמית גרי:  לא חייב להיות במזומנים

שולמית גרי:  עד כה לא ראינו זיקה בדבר הזה

משה גפני: מאוד מעניין מה שהיא אומרת

חמד עמאר: זה סותר כל מה שנאמר לנו על ידי רשות המיסים

אליהו (אלי) רביבו: נכון

אליהו (אלי) רביבו:  זה גם סותר את מה שאנו רואים בשטח

אימאן ח'טיב יאסין: אבל גם יש לזכור שיש פלח אוכלוסייה שלא יכולים

אימאן ח'טיב יאסין:  רק במזומנים

שולמית גרי: יש מספר מגזרים במדינת ישראל שעדיין עושים שימוש במזומן, וזה בעיקר בחברה החרדית ובחברה הערבית וגם אנשים מבוגרים וגם אני רואה צעירים שרוצים לכלכלה את דרכם בצורה יותר ברורה ומתנהלים במהלך החודש עם המזומנים האלה

חמד עמאר: זה יותר קל להם

חמד עמאר:  עם אשראי הוא מבזבז יותר כסף כי לא מרגיש את זה

חמד עמאר:  אני מדבר עם הרבה צעירים

חמד עמאר:  אומר: עברתי רק למזומנים כי אני מושך סכום מסוים, יודע שיש לי הסכום הזה, לא כרטיס אשראי שיכול לגהץ כמה שרוצה

אימאן ח'טיב יאסין: נכון

אליהו (אלי) רביבו: סליחה, מבקש לחלוק על הגישה הזו

אליהו (אלי) רביבו:  הואיל ומי שזה דפוס ההתנהלות הכלכלית שלו התנהג כך עוד קודם ואילו המערכות במדינת ישראל, המתחדשות בשנים האחרונות, שהיקף הפעילות למען צמצום השימוש במזומנים, הולך וגבר

אליהו (אלי) רביבו:  משמע, מי שצרך מזומן ממשיך בכך, אך מי שלא כל כך משנה לו, והמערכות הכלכליות מאפשרות לו לצרוך כסף שלא באצמעים מזומנים הולך וגבר, האחוז אמור לרדת

אליהו (אלי) רביבו:  העקומה אמורה לרדת

משה גפני: אני סבור שהיא צודקת

משה גפני:  זה רק מקשה על אנשים ואלה שדואגים להון השחור יש להם אלף אופנים אחרים שבהם יש להתמודד

משה גפני:  עמדתי מאז ומתמיד הייתה כזו

אליהו (אלי) רביבו: לא חולק על זה

אליהו (אלי) רביבו:  רק כנתון מספרי אני מבקש להבין, לא נוצרה אוכלוסייה חדשה שמבקשת להשתמש יותר במזומן

אליהו (אלי) רביבו:  קיימת

אליהו (אלי) רביבו:  היתה ועודנה

אליהו (אלי) רביבו:  זה בסדר

אימאן ח'טיב יאסין: אבל יש גם לשים לב, שברבעון האחרון בתקופת המלחמה אנשים גם פחדו, והם משכו את הכספים והשתמשו בכספים

אליהו (אלי) רביבו: מה?     

אימאן ח'טיב יאסין: כן, כן, להרבה אנשים היו פחדים, ומשכו כספים והשתמשו בהם

אליהו (אלי) רביבו: לא נחשפתי לזה

אמרי רון: שני דברים

אמרי רון:  השקף הזה, ברור לך שככל שהתוצר גדל, באופן כללי, נומינלי, אלא אם כן ממש תגיע לאפס, יהיה גידול במחזור בשימוש

אליהו (אלי) רביבו: בהיקף אדוני צדק

אמרי רון: הגרף הזה מראה לך שכאחוז זה יורד

אמרי רון:  בנק ישראל – אנו רוצים להגיע לשיווי משקל, שמצד אחד, הכסף המזומן לא נעלם

אמרי רון:  מה שמנכ"לית הראתה שגם בשבדיה, שהיה מצב שהם הגיעו לנקודה שהוא לגמרי ירד, הבינו שזו טעות

אמרי רון:  צריך למצוא את האיזון שבו יש כל הקדמה הטכנולוגית

משה גפני: איפה ראית שאומרים שזו טעות?     

אמרי רון: הם עצמם אומרים

אמרי רון:  בשטוקהולם, שחנויות לא קיבלו מזומן והם דוחפים חזרה להחזרה מסוימת של המזומן

אמרי רון:  יחד עם זה, בנק ישראל לאורך כל הדרך, מי שהכניס את היכולת לעשות את כל הדברים האלה - היה לזה אימוץ מאוד מהיר

אמרי רון:  אנו עובדים במקביל

אמרי רון:  מחד, מקדמים את כל העולמות הדיגיטליים ואת כל הקדמה בעולם התשלומים

אמרי רון:  מצד שני, יש לנו מחויבות לשמור על ההלך כסף מזומן ברמה מסוימת

אמרי רון:  הוא גדל באופן מספרי, אך קטן ביחס למחזור

אליהו (אלי) רביבו: אגב, לעצם ההגבלה לכמות הכסף המזומן שאדם יכול לצבור בביתו ולעצם העובדה שהשטרות פיזית עצמם הפכו להיות פחות מתכלים כי הם פולימריים משהו, לא משהו שמשנה את הצורך בחידוש שטרות, בהדפסה?     

אמרי רון: המנכ"לית אמרה – אנו משתמשים במודל של חקר ביצועים עם עוד כמה יועצים מחו"ל

אמרי רון:  חלק מהמודל הזה מתכל בתוכו, קודם כל, בהינתן כמות כסף מסוימת שזה יהיה בכל הכספומטים ובמקומות הנכונים בהינתן במודלים של צריכה ומשיכה וכו'

אמרי רון:  בראייה יותר ארוכת טווח של מילוי מלאים, זה כולל גם את נושא הבלאי שככל שהטכנולוגיה מתקדמת, כמובן אתה מצליח לשמר אותו

משה גפני: המנכ"לית אמרה דבר חשוב מנקודת ראותי – פעמים רבות מגיעים לפה, בעיקר כשמגיע חוק הסדרים, או תקציב, מגיע לפה רשות המיסים ואומרים: אנו נלחמים בהון השחור – וכולנו נעמדים דום, ואז מתברר, שמי שנפגע זה אנשים תמימים ופשוטים שהיכולת שלהם להתמודד עם זה - יבקשו עוד מעט לשים דלקנים בכל רכב

משה גפני:  זה יהיה חלק מהמלחמה בהון השחור

משה גפני:  ייפגעו מזה אנשים פשוטים שאין להם התחכום הזה או אנשים שמשתמשים במזומן

משה גפני:  נכון שיש קבוצות

משה גפני:  לא חושב שהחרדים היום משתמשים במזומן

משה גפני:  הרבה פחות ממה שהיה פעם אבל מי שכן משתמשים – אנשים מבוגרים

משה גפני:  מלחמה בהון השחור – מה תוכל לעשות? אמרה המנכ"לית של בנק ישראל ואני משבח אותה על כך, באומץ רב – זה לא מלחמה בהון השחור

משה גפני:  אני אומר זאת בלשוני

שוקי שמר: חבר הכנסת רביבו, הנושא הזה היה לו מיקוד בדיונים שלנו

שוקי שמר:  חברי הוועדה, ההערכה של הבנק שצריך להדפיס כסף בכמויות הרבה יותר גדולות ואחר כך הנגיד לקח את זה – עשו חשיבה נוספת, והם הלכו על קו מאוד עדין של צרכים מול הדפסה

שוקי שמר:  זה לא דבר שנעשה כלאחר יד

אליהו דלל: ברשותך, בנושא זיוף שטרות, האם היה גידול? היה קיטון? ומה אתם עושים כדי להילחם בתופעה?     

שולמית גרי: הנושא הזה הוא בהחלט על שולחננו כל הזמן ויש שיתוף פעולה מצוין עם משטרת ישראל בנושא, גם בנושא תפיסות מזומנים

שולמית גרי:  אנו רואים גידול בעיקר בזיוף שטרות של 200 אבל הנושא הזה מטופל ככל שניתן

שולמית גרי:  ככל שיש תפיסות מתבצעת חקירת משטרה

שולמית גרי:  אנו עובדים איתם בזיקות מאוד צמודות

שולמית גרי: מה שעוד יותר משמעותי זה החינוך לציבור

שולמית גרי:  השקענו הרבה מאוד בשנים האחרונות בהבהרה לציבור, מהו שטר מזויף, איך מזהים אותו, מהם סימני הזיהוי

שולמית גרי:  יש סימנים גלויים וסמויים כדי שהציבור ובעיקר בעלי העסקים יבינו כשמקבלים שטר מזויף

שולמית גרי:  גם ב-2024 יש לנו קמפיין שמתייחס לזה וגם ב-22', 23'

חמד עמאר: יש נתון כמה שטרות מזויפים מסתובבים?     

שולמית גרי: מה שאנו לא יודעים אין לנו

שולמית גרי:  יש נתון, מה שאנו יודעים

שולמית גרי:  אין לי פה המספר – אוכל לברר, אבל אין לדעת מה הכמות שמסתובבת

שולמית גרי:  כשאנו תופסים זייפנים הנושא זה מטופל בחומרת הדין

שולמית גרי:  אנו גם מגישים תביעות אישיות נגדם מעבר לתביעה פלילית על תביעה נזיקית על הנושא שקשורה לזכויות יוצרים

אליהו (אלי) רביבו: ברשותכם, אדוני היושב-ראש, אם אוכל להציג שתי שאלות שהמנכ"לית תענה עליהן בזמנה? אני חייב לצאת החוצה לפתוח דיון

אליהו (אלי) רביבו:  שני נושאים שאחר כך אקרא את התייחסותך

אליהו (אלי) רביבו:       לעניין היקף האנשים שגויסו ב-23' – כי יש לכם התייחסות, ולעניין השקעות

אליהו (אלי) רביבו:  אתם מציינים שיש גידול שנובע בעיקר מפרויקטים חדשים בתחומי הטכנולוגיה

אליהו (אלי) רביבו:  אשמח שתתייחסי, על אילו פרויקטים מדובר, ואם אפשר להרחיב לגביהם

אליהו (אלי) רביבו:  יש עוד שאלות שיוכלו לחכות לפעם הבאה

שולמית גרי: אגע בהם בסוף המצגת

שולמית גרי:  בנושא ההשקעות במהלך המצגת

אליהו (אלי) רביבו: אקרא את זה אחר כך

שולמית גרי: כשאנו מסתכלים על מה קרה בחרבות ברזל – דאגנו שיהיו מזומנים בכל הכספומטים, כולל בים המלח ובאילת כדי שלא יהיה מצב שאזרחים לא יוכלו למשוך כספים ומזומן כי זה אחד הנושאים החשובים בזמן מלחמה כמו שהיה בקורונה שהנושא טופל

שולמית גרי:      הנושא השני, לגבי ניהול כספי הקרן לאזרחי ישראל

שולמית גרי:  תקציב הקרן גדל בשנה זו בכ-6

שולמית גרי: 5 מיליון ₪

שולמית גרי:  במאי 2023 גויסה מנהלת לקרן ומאז מינויה אנו רואים גידול בפעילות עצימה יותר של הקרן על ידי מוסדות הקרן והמנהלת

אורית פרקש הכהן: זה בין ביתר בעקבות שינוי מנגנון הפקדת הכספים לתקרן

אורית פרקש הכהן:  תיקון חקיקה בממשלה הקודמת שיזמתי

משה גפני: מי המנהלת?     

שולמית גרי: הלנה קרופלניק, שבאה מנושא שוק ההון, היא בעלת ניסיון בנושא

משה גפני: זה בהתאם לצפיות, הכנסות הקרן?     

שולמית גרי: לדעתי קצת פחות

שולמית גרי:  אבל יותר טוב מאיך שזה התחיל

משה גפני: האם הציפיות בשנתיים האלה- -     

אמרי רון: הכסף התחיל לזרום, כשהנושא של חילוט הכספים, הוא קצת השתנה

אורית פרקש הכהן: זה תיקון החוק שהתנגדת אליו, היו"ר

משה גפני: אבל אני עשיתי את החוק הזה

ינון אזולאי: התיקון לחוק שהתנגדנו- -      

משה גפני: החוק - אני הייתי באופוזיציה

משה גפני:  התיקונים היינו נגד

ינון אזולאי: לא נגד הכול

ולדימיר בליאק: בעיקר היית נגד גביית שומה מראש

ולדימיר בליאק:  אולי זה נכון אבל לא ביחס לקרן

אורית פרקש הכהן: התחלתי את זה כשר התיירות, כי גילינו, שהחוק קבע מנגנון, שכל עוד יש ערר, לא מפקידים שקל

אורית פרקש הכהן:  זה גרם לעיכוב שנים בגביית הכסף כי לעומת סכומי הפקדה היה שווה לשלם לעורך דין ולמשוך – סוף-סוף תיקנו את זה

משה גפני: את נכנסת לפרטים אבל סך הכול הקרן זה דבר חיובי

משה גפני:  אני הייתי אז באופוזיציה

משה גפני:  מי שנתן לי זה יאיר לפיד, שאני אנהל את זה

משה גפני:  היה שר האוצר

אורית פרקש הכהן: קושניר קידם את החקיקה

משה גפני: הוא עוד לא היה בכנסת

ולדימיר בליאק: מנגנון ההפקדה שחרר את הפקק

אורית פרקש הכהן: התנגדת אליו מאוד כי פחדת מהשלכות הרוחב שלו

אורית פרקש הכהן:  לא רצית לתת תקדים לרשות מיסים להקשיח את ההפקדה, ואני טענתי, שזו קרן מסוג אחר

אורית פרקש הכהן:  באמת, אני מאוד גאה בתיקון הזה וממה שאנשי רשות מיסים אמרו לי – עשה הבדל משמעותי מעבר לזה שגם התגמולים גדלו באופן טבעי בגלל הפעילות

משה גפני: החוק הוא טוב

אורית פרקש הכהן: הבעיה לא הייתה בתחום הגז אלא בתחום משאבי הטבע עם ויכוחים מאוד גדולים על הפקדת השומות וכספים במאות מיליוני דולרים שפשוט לא הופקדו

שולמית גרי: אמשיך

שולמית גרי:  גדלנו גם בהוצאות

ינון אזולאי: ידוע למה ייעוד הכסף?     

שולמית גרי: יש חלקית על המסך

שולמית גרי:  תכף אדבר על זה

שולמית גרי:       הדבר מחייב גיוס כוח אדם, יועצים ורכישת אמצעים וטכנולוגיות לניהול ההשקעות במימוש התכנית האסטרטגית שיזמה המועצה הציבורית וועדת ההשקעות יחד עם המנהלת שמנהלת את הקרן

שולמית גרי:  אני מזכירה שוועדת ההשקעות היא ייחודית, ציבורית

שולמית גרי:  לא מתנהלת בתוך בנק ישראל אלא מחוצה לו

שולמית גרי:           יש שוני בין אופן ניהול ההשקעות בקרן לאופן ניהול היתרות בבנק ישראל, לרוב בתחומים נזילים – מדיניות ההשקעה של הקרן שונה בכך, תכנית ההשקעות של הקרן המתגבשת כוללת נכסים סחירים ובלתי סחירים - כגון private equity וprivate debt מסלולי השקעה שונים מהנהוג בבנק

משה גפני: עד כמה הניהול של בנק ישראל בקרן מעורב?     

שולמית גרי: אנו מבצעים עבורם את ההשקעות

משה גפני: הנושא הכספי

משה גפני:  אם למשל הקרן תצטרך או תרצה לתת כסף?     

אורית פרקש הכהן: החוק קובע מה שימושי הכספים, ואגב, שימושים שטיפה אבד עליהם הכלח

אורית פרקש הכהן:  אפשר היה לחשוב עליהם מחדש כאנרגיה מתחדשת

אורית פרקש הכהן:  זה טכנולוגיות שעברו שינוי דרמטי

אורית פרקש הכהן:  לימור סון היא יו"ר ועדת שימוש

משה גפני: אני שואל עד כמה בנק ישראל יהיה מעורב בנושא הזה של ניהול הקרן, שירצו לתת כסף? אם יבוא מישהו, ויגיד שהוא רוצה לקחת מהכסף של הקרן למלחמה

שולמית גרי: למיטב הבנתי זה שיקול דעת של המועצה הציבורית שמנהלת את הקרן שמחוץ לבנק ישראל

משה גפני: בנק ישראל לא יהיה מעורב?     

אורית פרקש הכהן: זה לא מדויק

אורית פרקש הכהן:  לפי החוק, בחמש השנים הראשונות לניהול הקרן אסור לגעת בכספי הקרן

אורית פרקש הכהן:  רוצים לייצב את הסכום הזה

אורית פרקש הכהן:  כל מטרת הקרן – בגלל המחלה ההולנדית, לא ניכנס לזה

אורית פרקש הכהן:  לפי החוק כרגע, לא נוגעים בכספי הקרן

אורית פרקש הכהן:  זה אמור לייצר עתודה שמחזקת את היציבות הפיננסית וחיים רק מהריבית

משה גפני: שאלתי עד כמה תהיה מעורבות בנק ישראל בתוך הקרן

משה גפני:  היא אמרה שיש מועצה

אורית פרקש הכהן: לא, שאלת על השימושים

אורית פרקש הכהן:  האם אפשר לקחת את הכסף למלחמה

אורית פרקש הכהן:  הכלל היה בכוונה לא להתחיל לרוקן את הקרן הזו ובדיעבד לרוקן את הרציונל של ההפרדה

משה גפני: אני משבח אותך על הבקיאות אך רוצה תשובת בנק ישראל

אמרי רון: אורית צודקת

אמרי רון:  יש צד שימושים ויש צד מקורות

אמרי רון:  אנחנו קודם כל בתפקיד של המחלקה הזאת הספציפית הקרן לאזרחי ישראל אמורים לנהל את המקורות ולמקסם את התשואה פה

אמרי רון:  מה שהמנכ"לית אמרה, וחשוב לנו להדגיש שזה גדל פעם אחת, ופעם שנייה יש לזה אופי שונה מניהול היתרות

אמרי רון:  להשקיע – סתם, בנדל"ן, בעולם, שזה לא משהו נזיל זה לא משהון שאנו עושים בו ביתרות ואין לנו גם התמחות בזה

אמרי רון:  המחלקה הזו צריכה לגדול עם התמחויות שונות כי ההשקעות הן בעלות אופי וטווח הרבה יותר גדול מעצם ראיית הקרן

אמרי רון:  לקרן יש האורגנים שלה

אמרי רון:  יש לה המועצה שבראשה עומד שר האוצר, ו-וועדת השקעות, חלקם אנשים חיצוניים, יש לה ועדת ביקורת ואנו מתנהלים מול האורגנים האלה

אמרי רון:  זה בצד של לאסוף את הכסף, המקורות

אמרי רון:  בצד השימושים, יש כיום חוק

אמרי רון:  בחמש השנים הראשונות אי אפשר בכלל לגעת בכסף ואחרי זה המקורות שיגיעו לאוצר ולשימושים הם תלויי תשואה ולאט-לאט מושכים יותר ויותר את הכסף

משה גפני: אתם תהיו שם?     

אמרי רון: בכובע אחר, לא בכובע של המחלקה הזאת, כפי שאנו הרבה פעמים אומרים מה יש לעשות בנושאים פיסקליים, כשנגיע לשם אפשר יהיה לדון בזה בכובע של יועץ כלכלי לממשלה

אמרי רון:  לא בכובע של מנהלי הקרן

אורית פרקש הכהן: יש אופציה מאוד חריגה – לקחת הלוואה, אבל היא מאוד חריגה

אורית פרקש הכהן:  מותנית ברוב מאוד גדול של חברי כנסת וכו'

אורית פרקש הכהן:  המטרה היא פה לא לבזבז את זה

אורית פרקש הכהן:  להשתמש בזה למטרות מסוימות ולטווח ארוך כעוד עוגן לחיזוק הכלכלה בלי שיפגע בהתנהלות

אורית פרקש הכהן:  מתנצלת שאני עונה אך עסקתי בזה

משה גפני: אני יודע

משה גפני:  זה לא יכול לכסות גירעונות שיש בתקציב המדינה

משה גפני:  עמדנו על זה

משה גפני:  אחרת היה בא אגף התקציבי ואומר: יש פה מקור כספי

משה גפני:  יש גירעון, נכסה אותו בזה

משה גפני:  זה צריך להיות דבר שלא בא במקום תקציב המדינה

אורית פרקש הכהן: הוא עוד עוגן וחוסן

אורית פרקש הכהן:  ככל שהסכום יגדל הריביות תגדלנה, הפירות יגדלו אבל זה עוד עוגן מאוד בסיסי בלי שיעוות את המשק

אמרי רון: לסיכום, זה משהו חשוב, שבנק ישראל יודע לנהל את הדברים האלה אבל בצורה אקטיבית, ארוכת לטווח, אבל זה מחלקה שצריכה להיבנות כי האופי שונה מחטיבת השווקים, שהיא זו שמנהלת את היתרות

שולמית גרי: תודה שהוספת את השלמות

שולמית גרי:  אנו רואים שהקרן גדלה והיום עומדת על כ-1

שולמית גרי: 5 מיליארד דולר עם תשואה לשנת 23' של כ-18%

שולמית גרי:  אנו מצפים שהקרן הזו תגדל בהכנסותיה וכמובן גם בתשואות שלה

שולמית גרי:      מאגר נתוני אשראי

שולמית גרי:  תקציב המאגר אמנם לא גדל אבל הוא עומד על הסכום הנכבד של כ-96 מיליון ₪ לתקציב 24'

שולמית גרי:  במאי 2016 חוקק חוק נתוני אשראי שחלק ממטרותיו הן הגברת התחרות בשוק האשראי הקמעונאי

שולמית גרי:  החוק נחקק בעקבות יוזמה של ועדה בין-משרדית שפרסמה מסקנותיה באוגוסט 2015 ובנק ישראל לקח על עצמו את המשימה להקמת המאגר

שולמית גרי:      הקמת המאגר היא אך אחד מהצעדים בהם נקט בנק ישראל בקידום התחרות בתחום האשראי ואציג שקף בהמשך בנושא הזה

שולמית גרי:      אם בעבר המידע ההתנהגותי של הלקוח בנטילת אשראי והיכולת שלו לפרוע את חיוביו היה אך ורק בידי הבנק בו ניהל הלקוח את החשבון שלו – היום המידע הזה נמצא במאגר ומועבר לבקשת הלקוח לנותני אשראי לצורך קבלת הצעות אשראי

שולמית גרי:  מידע מעביר את הכוח ללקוח וגם עוזר לנותן האשראי לנהל את סיכוניו

שולמית גרי:  כאשר נותני אשראי שונים מקבלים מידע חיובי הסיכון שלהם קטן והם יכולים להציע תנאים מיטביים יותר ללקוח

משה גפני: יש במאגר הזה כמה כל בנק נותן אשראי, כמה גובה?     

ינון אזולאי: עד כמה התחרות הועילה? כי לפי מבקר המדינה, לא בדיוק הצלחתם וגם הייתה חריגה לפי מבקר המדינה בתקציב שמראש ייעדתם לזה

ינון אזולאי:  השאלה, מה עם החריגה ומה יהיה ב-24'? אם לא תהיה שוב חריגה? אבל החשוב ביותר לדעת כמה זה יועיל כי לפי דוח מבקר המדינה זה לא באמת הועיל

שולמית גרי: מבקר המדינה השתמש במחקר שבוצע שנה לאחר הקמת המאגר הזה ב-2020 ויש לנו מחקרים יותר עדכניים

שולמית גרי:  אין לצפות שאחרי שנה נראה את השינויים אבל במחקרים שלנו אנו כן רואים, גם מופיע בשקף- -     

משה גפני: מדי גדול עליי, המבקר, אתם על המבקר

משה גפני:  מה יש במאגר? אני רוצה לפתוח חשבון

משה גפני:  יש לי כסף שאני רוצה להפקידו

משה גפני:  אני יודע כמה אני משלם ריבית, כמה מקבל ריבית

משה גפני:  יש במאגר נתון שאני יכול לקבל אותו? אני אדם פרטי או בעל עסק קטן

שולמית גרי: בהחלט

שולמית גרי:  כל אזרח יכול לבקש מהמאגר – יש שם כל הנתונים שהזכרת

שולמית גרי:  מה הריבית שמשלם, אילו הלוואת לקח, לכל בנק או נותן אשראי גם מחוץ לבנקים, שנתן לו אשראי, לרבות חברות כרטיסי אשראי

שולמית גרי:  הכול מרוכז במאגר הזה

ינון אזולאי: אמשיך את שאלת הרב גפני - עד כמה זה משפיע על התנהגות האזרח?      

שולמית גרי: אנו מדברים מ-2017, שזה החל לקרות, אבל כבר היום אנו רואים שתי תופעות מעניינות שקשורות לזה שמחזקות את ההבנה שלנו שהמאגר עושה שינוי בשוק האשראי

שולמית גרי:  אחת, של פריקות מוצרים

שולמית גרי:  כשאנו רואים למשל בנושא של הלוואת ליסינג לרכב שהדבר הזה הוביל להוזלה משמעותית של הריבית שמשלמים

שולמית גרי:  שנית, אנו רואים שכאשר מדובר בלקוח שבוי, שמנהל חשבון בנק אחד, הוא שיפר את מעמדו ב-0

שולמית גרי: 4% בהורדת בתנאי אשראי למול לקוח שאינו שבוי

שולמית גרי:  אז אנו כן רואים פה שיפור מהמחקרים שלנו

ינון אזולאי: לקוח שבוי, 0

ינון אזולאי: 4, זה לא משמעותי

שולמית גרי: זה משמעותי אבל – אינדיקציות ראשוניות

ינון אזולאי: כשאני הולך לעשות סיבוב בין הבנקים עוד לפני זה, היית מקבל בסופו של דבר אחוזים אפילו יותר גבוהים

ינון אזולאי:  אולי בעולם הקודם

ינון אזולאי:  זה לא מה שיביא את הלקוח כי אם הלקוח היה עושה את הסיבוב בין הבנקים באופן רגלי גם היה מקבל את ההנחה הזו

ינון אזולאי:  מעבר למה שהיה עד עכשיו, האם אנו רואים איזה שינויים?     

שולמית גרי: אני רוצה להסביר איך זה מתנהל

שולמית גרי:  ברגע שיש ללקוח נתוני האשראי שלו, וחברת הדירוג נותנת לו דירוג, הוא יכול לצאת מפה ולעשות שופינג

שולמית גרי:  לפני כן היה לו רק הבנק שבו ניהל את החשבון שלו

שולמית גרי:  אנו ממשיכים לעשות מחקרים אבל ההיגיון הבריא מעלה ש זו תופעה שתאפשר הוזלה נוספת של האשראי

שולמית גרי:  כך ראינו גם בעולם

שולמית גרי:  זה מתפתח מ-2019 עד היום

שולמית גרי:  עדיין לא כולם מבינים את הכוח של זה

שולמית גרי:  אנחנו משווקים את זה, מפרסמים את זה

שולמית גרי:  יש אתר אינטרנט

אימאן ח'טיב יאסין: איך משווקים?     

שולמית גרי: היו בטלוויזיה קמפיינים, ברשתות, נמצא באתר של מאגר נתוני אשראי

ינון אזולאי: יש לכם יעדים? כי גם הכסף שמושקע, וזה בסדר גמור, אבל הייתה חריגה בכסף

שולמית גרי: אני לא מסכימה לחריגה בכסף

שולמית גרי:  המערכת הזו היא מאוד מורכבת, עם מקורות מידע מטורפים של מיליוני אזרחים עם עשרות מיליוני פעולות שמתבצעות כל יום לגבי כל אחד

שולמית גרי:  לכן אי אפשר לקנות מערכת כזו מהמדף

שולמית גרי:  כשהיה דיון במועצה המינהלית לפני זמני, בסביבות 2015, 2016, דיברו על הערכה ראשונית

שולמית גרי:  עוד לא היה מכרז, החוק עוד לא היה סגור

שולמית גרי:  לא ידעו מה הדרישות

שולמית גרי:  יש פה דרישות התממה וסודיות מאוד גבהות שייקר מאוד את המאגר הזה

שולמית גרי:  זה לא קיים בשום מקום בעולם, אגב

שולמית גרי:  כשמדובר בדרישות כאלה, זה הלך ותפח

שולמית גרי:  היה מכרז, הייתה זוכה וכשהבינו את המורכבות של המערכת זה עלה הרבה יותר אבל זה לא היה הערכת תקציב סגורה

ינון אזולאי: היום את יודעת הערכה ל-24'

שולמית גרי: כן

שולמית גרי:  אנחנו עומדים בתקציב

שולמית גרי:  יש לנו הוצאות תפעוליות שאנו יודעים מהן

ינון אזולאי: יעדים?      

שולמית גרי: זה לא משהו אחד לאחד שאפשר לדבר עליו, אבל יש כלים להגברת תחרות

שולמית גרי:  אנו כן רואים את הגידול בשימושיות, ואתם רואים זאת גם בגרף

שולמית גרי:  אנשים משתמשים כשזה כדאי להם

שולמית גרי:  נותני אשראי מתחברים – וגם פה יש לנו גידול, כשכדאי להם

שולמית גרי:  זה כרוך בהוצאות מאוד משמעותיות

שולמית גרי:  זה חלק מהתהליכים ולא כולם להגברת התחרות אבל בהחלט ייתן את הנדבך שלו

איל חדד: יש לציין פה ולומר – אין היום מדינה מתקדמת בעולם שאין בה מאגר אשראי

איל חדד:  הוא כשלעצמו לא בא לפתור את כלל בעיית התחרות אבל הוא אמצעי נוסף שמגביר את התחרות כפי שמקובל בכל המדינות האחרות ואת זה אנו רואים לאורך כל הדרך

איל חדד:  המחקר שהמבקר מצטט ושולי התייחסה הוא בהקשר אחד, וגם זה הולך ועולה

איל חדד:  אנו רואים את העלייה

איל חדד:  לא נחקרו דברים נוספים, קשה לחקור את המאגר כשלעצמו לבד

משה גפני: אני לא יודע אם אנו מסבירים טוב את השאלה שלנו

משה גפני:  לא יורד משולחן הוועדה הסיפור של נתוני האשראי, בגלל הריבית הגבוהה שעלתה במשך הזמן

משה גפני:  עכשיו כבר לא עולה

משה גפני:  הבנקים שגובים הרבה כסף מאנשים ולא משלמים כשהוא מפקיד כסף בבנק

משה גפני:  האם מאגר נתוני אשראי, שכשמו צריך להיות כך, האם יכול להיות מכשיר שאדם יכול להתמודד עם הבנקים? הבנקים הם גופים מאוד עשירים

משה גפני:  הוא יכול לדעת שאם ילך לבנק פלוני ישלם פחות ריבית, ואם ילך לבנק אלמוני יקבל על העו"ש יותר כסף? אנחנו רוצים לעשות את זה גם באמצעות חקיקה

משה גפני:  נמצאת פה אורית שהכינה הצעת חוק על העניין

משה גפני:  ינון אזולאי ואני ואחרים הגשנו חוקים על זה

משה גפני:  ישבתי גם עם המפקח על הבנקים הקודם של בנק ישראל, עם שר האוצר

משה גפני:  ישבנו בתל אבי בלנסות להגיע לפתרון

משה גפני:  הרבה פעמים אנו מתבטאים באופן שהוא לא בדיוק פרלמנטרי כי אנו רואים אנשים סובלים, שילמו ריביות עצומות – עכשיו הריבית פחות ב"ה

ינון אזולאי: גם גבוהה

משה גפני: גבוהה אבל ירדה

משה גפני:  היינו בתקופה שזה היה נורא ואיום

משה גפני:  זוג צעיר שפתאום היה חוטף כל רבעון, מקבל עוד תשלומים שצריך לשלם

משה גפני:  האם מאגר נתוני האשראי יכול לאפשר לאנשים רגילים שכדאי להם לבחור בנק כזה ולא בנק אחר? האם אנשים באמת משתמשים בזה? האם זה כלי משמעותי בין היתר בדברים האלה? כמובן שאנו צריכים לעשות עוד דברים וגם הבנק אבל האם זה פותר בעיות כאלה?     

אמרי רון: נכוון תנועה

אמרי רון:  המאגר משקף התנהגות של לקוחות

אמרי רון:  תכף שולי תעבור למאגר העסקי ונבחין בין הצד ההתנהגותי וצד ההכנסות של מישהו או של עסק

אמרי רון:  בתור שכזה, וככל שאתה מתנהל טוב, יש לך כלי, אם זה בחיווי ואם זה לטובת כל הגורמים, ואיל עובד שנים לקשר כמה שיותר גורמים גם מחוץ למערכת הבנקאית שיוכלו בקלות לאבחן, איך פלוני התנהג

אמרי רון:  ככל שהתנהג טוב הדירוג שלו עולה, והיכולת שלו לקבל נקרא לו הלוואה טובה בצד ההלוואה, כי אתה קצת מערבב בין ההלוואה לפיקדונות

אמרי רון:  פה הקטע הוא על האשראי, ופה המאגר עוזר

אמרי רון:  יגידו לך גם למשל חברות כרטיסי האשראי או פינטקים: אנו בתהליך של רבולוציה בתוך כל עולם האשראי בישראל, עם מערכות התשלומים, עם כל מיני גורמים שאנו מחברים – פינטקים שאנו עושים צעד שאין בהרבה בנקים מרכזיים, מחברים אותם למערכות של בנק ישראל

אמרי רון:  יש פה תהליך, עוד לא הגיע להבשלה

אמרי רון:  המאגר הוא חלק ממנו

אמרי רון:  יגידו לך ראשי חברות כרטיסי האשראי והחברות האחרות – ודאי הבנקים אבל דווקא הם שלהם יש פחות מידע באופן פרטני, שבלי המאגר היו עיוורים

אמרי רון:  המאגר בשבילם הוא כלי פתיחה נהדר, להתחיל להשתמש מול הלקוחות

אמרי רון:  לומר לך שהיום אני יכול להגיד לך בדיוק בכל אחד - פה יש דוגמה אחת על מחקר אחד שעשינו שהראה שהוריד בחצי אחוז

אמרי רון:  אגב גם בחוק מוטלת עלינו עוד עבודות מחקר להמשיך לראות את השפעת המאגר

אליהו דלל: אפשר להסביר את המספר 50 משתמשים בנתוני אשראי?     

שולמית גרי: אלה גופים פיננסיים שביקשו לעבוד מול מאגר האשראי

שולמית גרי:  גם מעבירים נתונים וגם יכולים לקבל נתונים

ינון אזולאי: אגב, לא תמיד הגופים שמעבירים נתונים, השאלה עד כמה יש לכם המעקב, כמה זמן משאירים את הנתונים אצלם

שולמית גרי: יש לנו בקרות שנעשות במאגר, חלק מהפיקוח והבקרה שלו, זה בדיוק התפקיד

ינון אזולאי: יש חברות שמשאירות את הנתונים של אותו אחד באשראי למעלה מ-7, 10 שנים

אורית פרקש הכהן: גם לי יש שאלה

אורית פרקש הכהן:  נושא מאגר האשראי מעבר להיבטים התחרותיים שלו, נוגע לכל אדם, דירוג האשראי של האנשים משפיע על היכולת שלהם, מבחינת הלוואות וכו', כפי שאנו מכירים ממדינות אחרות

אורית פרקש הכהן:  לגבי המלחמה, האם אתם ערוכים, או המאגר הזה נערך בצורה מיוחדת לכך שלוחמים, שמפונים, שאנשי מילואים לא ייפגעו בדירוג האשראי שלהם בגלל הקשיים הכלכליים שהם נקלעו אליהם בעקבות המלחמה? נראה לי שהשאלה שלי ברורה, ולא צריכה לפרט, כי לא ייתכן שאנשים ייפגעו בדירוג האשראי שלהם עם עסקים שקורסים ודברים כאלה בגלל המלחמה כי זה דבר שמאוד קשה לתקן

אורית פרקש הכהן:      שנית, הייתי רוצה לקבל תשובה על הכפלת הגידול בשכר בתקציב בנק ישראל

אורית פרקש הכהן:  בדקנו - 12% לעומת 16% בשנה שעברה

שולמית גרי: אתייחס לשאלה שלך בהמשך

אמרי רון: שתי השאלות קשורות אחד בשני

איל חדד: נתחיל בנושא של מאגר אשראי

איל חדד:  מערכת נתוני אשראי, הנתונים נמצאים שלוש שנים

איל חדד:  כלומר ברגע שאתה לוקח דוח אשראי, בדוח מופיע שלוש שנים

איל חדד:  לפני חוק נתוני אשראי היו דוחות בחוק הישן של 7 שנים, 15 שנים וכדומה

איל חדד:  היום החוק לא מאפשר לשמור במערכת נתוני אשראי – לשמור כן

איל חדד:  לא להנגיש מעל שלוש שנים

איל חדד:  לכן אם נתון אשראי שומר אצלו 7, 8, 10 שנים – זה לא קשור לחוק נתוני אשראי

איל חדד:  יש נושא הזכות להישכח

איל חדד:  זה סוגיה שהיום בחקיקה לא קיימת

איל חדד:  אין היום זכות להישכח לאדם שנפל ב- -     

ינון אזולאי: למה לא לחוקק את זה?     

אורית פרקש הכהן: חייבים לעשות חוק כזה

איל חדד: זה לא קשור לנתוני אשראי

ינון אזולאי: אני חושב שכדאי לעשות את זה

ינון אזולאי:  אני מבין שבנק ישראל נתן את ההוראה של 3 שנים וזה בסדר אבל יש היום חברות שמחזיקות לאדם 10, 12 שנים ואולי הגיע הזמן לעשות את החוק של הזכות להישכח

איל חדד: הזכות להישכח, הוקמה הוועדה עם פיקוח על הבנקים, אנו יושבים ודנים יחד עם רגולטורים אחרים, כי עלינו על הבעיה שאתה מעלה

איל חדד:  רואים את הבעיה

איל חדד:  ראינו במקומות אחרים, אנו דנים בזה אבל זה לא חוק נתוני אשראי

איל חדד:  לא בנק ישראל אחראי

איל חדד:  יש פה רגולטורים אחרים

אורית פרקש הכהן: זה כן קשור כי בהחמרה תמיד מהירים ובאיזונים כלפי האנשים תמיד מתעכבים

איל חדד: בעבר היה 7, 8, 10 שנים

איל חדד:  היום רק 3 שנים

ינון אזולאי: דווקא בגלל שזה בידיך וצמצמת כבנק ישראל, וברכות על זה שצמצמת וזה טוב ומועיל, אבל דווקא בגלל זה - היום אין לך הסמכות להגיד – הזכות להישכח לאותו בעל עסק שמחזיק את זה – זה שיש ועדה – זה בסדר

ינון אזולאי:  אם תגיד: הוועדה מסיימת את עבודתה עוד חודש, חודשיים – הכול בסדר

ינון אזולאי:  אבל אדוני הנגיד, זה יותר אליך

ינון אזולאי:  זה אחד הדברים שאנו תמיד זועקים

ינון אזולאי:  הזכות להישכח זה אחד הדברים המהותיים אצל הלקוחות כי אדם שמגיע לקנות בסופר, הסופר אומר: לא מקבל את הצ'ק שלך, לא משנה מה

ינון אזולאי:  אם יש עבודה – לא יודע כמה זמן הוועדה הזאת קיימת

ינון אזולאי:  צריך לתחם אותה

ינון אזולאי:  אם תוך חודש, חודשיים יש מסקנות

ינון אזולאי:  יכול להיות שתגידו, שאתם מגישים כהצעת חוק ממשלתית זה יגיע - הכי טוב שיש

ינון אזולאי:  אם לא תגידו לנו שאין לכם התנגדות – נדאג להעביר את זה אבל - זה לא צריך להישאר בהמלצה

ינון אזולאי:  יכול להיות שלבנקים יש לך המלצה אבל אותם אנשי עסקים שמחזיקים את זה, אין לך שום המלצה בשבילם

ינון אזולאי:  הם לא סופרים אף אחד, רק את הכיס שלהם ואת הבנק שלהם

אמרי רון: זה נושא של איזונים

אמרי רון:  אני לא רוצה לשלוף, לומר מתי הוועדה כן אמורה לתחם את זה

אמרי רון:  נחזור עם סד זמנים סביר

אמרי רון:  יש להבין – במאגר זה צומצם

אמרי רון:  בכל הגופים האפשריים- -     

משה גפני: זה עוול שנעשה לאנשים

אמרי רון: מה מותר ומה אסור להם זה הרבה מעבר למאגר ולרגולציה ספציפית שלנו

אמרי רון:  נחזור עם סד זמנים

איל חדד: זה אפילו לא רק בנק ישראל כי יש גופים שהם תחת שוק ההון למשל

איל חדד:  ERN וכדומה

ינון אזולאי: ERN הכי גרועים שהיו בזה

ינון אזולאי:  זה בלעדיות שהם קיבלו

ינון אזולאי:  הם מתעללים בלקוחות

אמרי רון: המאגר צומצם וגם פה יש נושא של איזונים

אמרי רון:  אנחנו נחזור עם טווח זמן

אמרי רון:  לא חושב שזה יהיה חודש חודשיים אבל נבוא עם משהו יותר מסודר

אמרי רון:  אני לא רוצה לחזור עם תשובה לא סבירה

משה גפני: באמת נעשה עוול לאנשים

משה גפני:  אני מקבל את התשובה

משה גפני:  מבקשים שתיקחו את זה ברצינות

אמרי רון: אני לא אומר שאתה לא צודק אבל יש פה איזון נכון

משה גפני: הייתה חקיקה בעניין?     

ינון אזולאי: לא

משה גפני: אני רוצה לומר לכם דבר תורה

משה גפני:  כתוב בתורה: צור ילדך תשי ותשכח אל מחלליך

משה גפני:  צור ילדך תשי - תשי – שכחה

משה גפני:  אם אדם קיבל מתנה מהקב"ה שהוא יכול לשכוח דברים – אחרת לא יכול לחיות

משה גפני:  לכל אחד יש בחיים יום שהוא נורא ואיום מבחינתו

משה גפני:  יש הרבה צרות, שאדם עובר בחיים

משה גפני:  אם הוא לא שוכח, הקב"ה נתן לו מתנה – שוכח מזה, יכול להמשיך לחיות

משה גפני:  השכחה היא מתנה שקיבלנו מהקב"ה

משה גפני:  אם לאדם הייתה בעיה לפני 20 שנה – צריך לשכוח את זה

משה גפני:  אגב, התורה אומרת – הקב"ה נתן לך את המתנה הזאת – ותשכח אל תחלליך - אתה לוקח את המתנה ושוכח את הקב"ה? יש דבר שאסור לשכוח

משה גפני:  אבל מה שאנו מציעים – שאדם יוכל לחיות

משה גפני:  עברו כמה שנים

משה גפני:  למה צריך להיות לו הכתם הזה שלא יכול לעשות כלום?      

איל חדד: לגבי המלחמה, יש מתווים שבנק ישראל הוציאו עוד לפני המאגר, הפיקוח על הבנקים, אתם בטח מכירים, שכוללים דחיית הלוואות ללקוחות, פטור מגביית עמלות, דחיית הלוואות לחברות כרטיסי אשראי, מחיקת משכנתאות

איל חדד:  המתווים האלה מבדיקה שלנו גרמו לכך שבסופו של דבר גם אצל הלוחמים וגם אצל מפונים וכו', הסיוע, הדחיפה הכלכלית שניתנה להם סייעה להם לעמוד בחובות שלהם

איל חדד:  אנו רואים את זה גם בנתונים

איל חדד:  לגבי מה מערכת נתוני אשראי עשתה כתוצאה מזה – איך מתווה לקחנו את מתווה הפיקוח על הבנקים שבנק ישראל עשה ואמרנו: איך נראה שלא ישוקף בדירוג האשראי? זו השאלה שהייתה

איל חדד:       יש כמה צעדים שעשינו

איל חדד:  הראשון היה סימון מיוחד של עסקאות

איל חדד:  סימנים שליליים שלפני המלחמה היו בסדר, ועכשיו בעקבות הצעת הרב גפני בזמנו בקורונה יישמנו את זה גם עכשיו

איל חדד:  אנו מסמנים את העסקאות הבעייתיות כדי שנוכל לטפל באופן פרטני ככל שיש צורך

אורית פרקש הכהן: מה פירוש? מה זה לסמן עסקאות בעייתיות? אנו מדברים על אנשים, לא על עסקאות

איל חדד: אדם שנכנס לעסקה מסוימת שהיא רק לתקופת המלחמה, זה מייד צף, עולה, והסימון הזה מאפשר – אל"ף לנותן האשראי לראות את זה

איל חדד:  בי"ת, כשזה מגיע אלינו בסופו של דבר אנו יכולים לדון ולטפל בזה ולראות מה הבעיות הקיימות

אורית פרקש הכהן: מה הכוונה עסקה שרק בתקופת המלחמה?     

שולמית גרי: אסביר

שולמית גרי:  כאשר נוצר כשל בזמן המלחמה, וראינו במאגר שלפני כן התשלומים שולמו כסדרם אנו סימנו את התקופה הזו כדי שנותן האשראי כשיבוא לראות את זה יבין שזה מתוחם לתקופת המלחמה, ומכך יסיק, שהאדם יחזור למצב של- -      

אורית פרקש הכהן: אבל עדיין דירוג האשראי שלו יידרדר או יעלה או יירד לפי הבפועל

שולמית גרי: לא, כי הם ייקחו את זה בחשבון

שולמית גרי:  מי שעושה דירוגי אשראי זה הלשכות

שולמית גרי:  הלשכות רואות את הנתון הזה ומבינות שאם לפני כן היו תשלומים ששולמו כסדרם ונוצר כשל באותה עסקה שנקשרה לפני המלחמה, אז הוא יוכל להבין שבדירוג הוא צריך לקחת את זה בחשבון לא בהכרח ככשל אלא כסוגיה זמנית

איל חדד: הגדלתי את התקופה בה נרשם פיגור מ-30 ל-60 יום והארכתי לאורך הזמן ככל שמתקדמת המלחמה

איל חדד:  כלומר גם עכשיו נתתי הנחיה להאריך את זה לאורך הזמן

איל חדד:  זה מסייע מאוד ואנו רואים את זה בנתונים שהפיגורים לא גדלו בתקופת המלחמה בגלל זה

איל חדד:  יש לנו טיפול פרטני יחד עם כל הפורומים, פורומים של המשפחות החטופות וכדומה לטפל באופן פרטני גם במקרים מסוימים שבהם נותן האשראי לא נתן את המענה הנכון

אורית פרקש הכהן: יש פניות פרטניות שהתגברו בנושא פגיעה בדירוגי אשראי במלחמה?     

איל חדד: יש פניות פרטניות של מה צריך לעשות, איך אפשר לשמור, איך נשמור להם על הדירוג וכדומה ואנו מסייעים להם, לפורום החטופים, יושבים איתם ועובדים גם בהקשר זה

איל חדד:  יש לנו פיקוח הדוק על לשכות האשראי גם בהקשר ששולי המנכ"לית דיברה

איל חדד:  חשוב גם לומר שמייד לאחר המלחמה נקבל את הנתונים, יש לנו מאגרים, נבחן ופונים אליי – ינון פונה אליי, חברי כנסת אחרים

איל חדד:  יש לנו מוקד פניות ציבור שמקבל תוך 6 שניות לאותו לקוח

איל חדד:  לא יודע אם יש מענה כזה בארץ, מטפלים בהן באופן ישיר

איל חדד:  יש לנו לצוות רק לנושא המלחמה

איל חדד:  אנו על זה לגמרי

ינון אזולאי: ליידע אתכם שני דברים: שאלה, יש כאלה שעוד לפני שיצאתם עם המתווה לבנקים חזרו להם צ'קים, בשבועיים הראשונים

ינון אזולאי:  מה קורה עם זה? שנית, קיבלתי פנייה מלקוחות שכשבאו לבקש מהבנק הלוואה כן והחזירו להם צ'ק ואז אמרו להם – רק תדעו שיש לכם פה סימון, בעיה

ינון אזולאי:  הם לא נתנו להם את ההלוואה בגלל זה

ינון אזולאי:  אז כן סימנו אותם והקיפו אותם באדום כי חזר להם

ינון אזולאי:  אז אמרו: נוציא אותך מהמאגר אבל בתוך הבנק הם נמצאים בסימון אדום, שיש בעיה לתת להם, ועל כך יש לתת את הדעת, כי זה שהוא לא נמצא במאגר אשראי זה דבר אחד, בנתוני אשראי, שזה לא- - - לפי מה שאתם אומרים, אבל במקום השני שסניף הבנק שלו, ששם לא מצליח לקבל את האשראי או את ההלוואה – שם זה עושה בעית

ינון אזולאי:  כדאי שתיתנו על זה את הדעת

איל חדד: צ'ק חוזר, צ'ק נרשם בספרי הבנק, נרשם במאגר, מסומן

איל חדד:  צ'ק שחוזר חייב להירשם בספרי הבנק

ינון אזולאי: אין בעיה, אבל כשהוא בא בגלל המלחמה – מדבר איתך על הלקוח הכי טוב שחזר לו באותו זמן

ינון אזולאי:  היה לי אתכם אותו ויכוח גם בקורונה

ינון אזולאי:  גם בקורונה ישבנו סביב אותו ויכוח על צ'ק שחזר בתקופת הקורונה, בתקופת המלחמה

ינון אזולאי:  בבנק שלו מסתכלים עליו כנקודה שחורה

איל חדד: בעל המכולת שקיבל את הצ'ק גם נפגע

ינון אזולאי: מה זה קשור?     

איל חדד: בוא נשב על זה בצד

אמרי רון: מתווה דחיות הבנקים שהובלנו – כמה ימים

אמרי רון:  לא שבועיים שלושה

אמרי רון:  כי אמרת שלקח שבועיים שלושה

ינון אזולאי: קרו מקרים

אורית פרקש הכהן: איל, אנו לא בשני צדי המתרס

אורית פרקש הכהן:  כולנו עוברים אותו הדבר

אורית פרקש הכהן:  לכולנו יש משפחה וקרובים

אורית פרקש הכהן:  אתה שלם עם הפתרון הזה שאתם נותנים או אתה חושב שנדרשת התייחסות ספציפית בנושא דירוג האשראי?     

איל חדד: אני לגמרי שלם וככל שיהיו בעיות אנו נרתמים ראשונים

אורית פרקש הכהן: כי זה דבר נורא גדול לאדם בחייו

איל חדד: דירוג אשראי הוא לא רק במערכת אשראי

איל חדד:  הבנקים עצמם שחררו כדי לסייע גם במפונים

אורית פרקש הכהן: לא מדברת על סיוע

אורית פרקש הכהן:  מדברת על דירוג אשראי

אורית פרקש הכהן:  זה סוג של ציון גדול

איל חדד: הדירוג הוא התנהגותי, כללי

איל חדד:  אצל נותני האשראי הדירוג אחר

איל חדד:  נדבר על זה, נסביר את ההבדלים

איל חדד:  עשינו פה הרבה פעולות

איל חדד:  הנושא של דחיית פיגור סייע משמעותית

איל חדד:  ראינו את זה – חייל במילואים חוזר – עדיין אין לו פיגור

איל חדד:  מטפלים בזה, יושבים איתו

אורית פרקש הכהן: ועסקים קטנים שקורסים, המאגר שלכם נותן מענה?     

שולמית גרי: זה הנושא הבא

משה גפני: אם אפשר להתקדם

משה גפני:  אנו חורגים מאוד בזמן

משה גפני:  בבקשה

שולמית גרי: מאגר אשראי לעסקים

שולמית גרי:  בימים אלה אנו עוסקים בתכנון פרויקט נוסף לקידום התחרות

שולמית גרי:  מחקר של חטיבת המחקר בבנק שלנו העלה שהגם שהעסקים הקטנים והבינוניים מעסיקים כ-60% מכוח העבודה ותרומתם לתוצר מוערכת בכ-54%, למרות זאת הם זוכים רק ל-25% מסך האשראי העסקי במשק ותנאיהן במקרים רבים פחות טובים מאלה של העסקים הגדולים

שולמית גרי:  גם כאן, ריכוז הידע בידי בנק ישראל יכול לשמש להגברת התחרות ולשפר את הצעות הערך שהם יוכלו לקבל מנותני האשראי השונים

שולמית גרי:      למאגר הזה כמובן יש משמעות גם בנושא של הגברת נגישות שלהם ל, גם בנושא של יציבות פיננסית וניטור סיכונים, גם בנושא של יישום במדיניות המוניטרית שלנו, בסיס מידע שישמש את בנק ישראל לביצוע תפקידו

שולמית גרי:      אנו בוחנים בימים אלה את המודל העסקי הרצוי ומבצעים השוואה בינלאומית עם מאגרים דומים כאלה בחו"ל

שולמית גרי:  אנחנו בוחנים את ה-cost benefit שלו

שולמית גרי:  ייתכן למשל שבשונה מהמאגר הקמעונאי, ששם מדובר באנשים פרטיים – פה מדובר בעסקים, שלצד ההתנהגותי יהיה צורך במידע נוסף מרשויות שונות

משה גפני: למה נתוני האשראי שונים מהקמעונאי והעסקי?     

שולמית גרי: יש הרבה יותר סוגי אשראי בעסקים מאשר לאדם הפרטני

שולמית גרי:  האדם הפרטי בדרך כלל יש לנו הלוואה צרכנית, כשקונה רכב או לוקח משכנתא

שולמית גרי:  הנתונים שונים, יותר מורכבים גם בנושא של מבני בעלויות על העסקים, על חברות

שולמית גרי:  גם סוגי אשראי שמקבלים הם יותר מגוונים

שולמית גרי:  זה הרבה יותר מורכב מאשר המאגר הקמעונאי

שולמית גרי:  כאן גם יש פחות סוגיה של פרטיות

שולמית גרי:  בחקיקת חוק מאגר אשראי לגבי האדם הפרטי החילו הוראות מאוד מחמירות, הרבה יותר מחמירות מחוק הגנת הפרטיות על המאגר

שולמית גרי:  ייתכן שכאן אפשר לעשות משהו אחר

שולמית גרי:  מכל מקום אנו בוחנים את המודל הזה ומאמינים שפה תהיה בשורה גם לעסקים קטנים ובינוניים בעקבות הקמת המאגר

אמרי רון: אפרופו השאלה של חבר הכנסת רביבו, השקעות ופרויקטים – זה דוגמה של פרויקט שיוצא לדרך

אמרי רון:  יש החלטת ממשלה על זה

אמרי רון:  ופה זה עולם שלם שאנו נכנסים אליו גם עם הוצאות

אמרי רון:  אנו מנסים, כפי שהמנכ"לית אמרה, לעשות cost benefit ורמזה שני דברים – המאגר הקמעונאי הוא רק התנהגותי, וכדי אולי לטייב את המאגר הזה כלפי נותני האשראי – אולי אתה רוצה לשים שם משהו על צד ההכנסות של העסק וזה מסבך את זה עוד יותר

אמרי רון:  לכן אנו כרגע בכוונה לא נוקבים במספרים של עלויות

ינון אזולאי: אבל כן הולכים להשקיע

ינון אזולאי:  קודם הבנתי שזה רק תפעולי ולא משקיעים

ינון אזולאי:  לכן שאלתי אם תהיה חריגה הפעם

ינון אזולאי:  אתה אומר שהפעם אנו לא יודעים ותהיה השקעה

אמרי רון: יש לנו נתונים ראשוניים אבל מאותה סיבה שבמאגר הקודם שמישהו נקב מספר לפני שהיינו ממש יותר מלובנים על זה, פה אנו בכוונה לא רוצים

אמרי רון:  יש לנו הערכות ראשוניות והן חלק מההרשאות להתחייב

שולמית גרי: אני רוצה שתסתכלו על הצעדים התחרותיים שבנק ישראל נקט בשנים האחרונות כדי לשפר את התחרות

משה גפני: למה לא נותנים רשיון לחברת אופק, שתוכל גם להיות בנק?     

שולמית גרי: לא אוכל לתת לך תשובה פה בשליפה

ינון אזולאי: השאלה מה אתם עושים כי למשל בתקציב שלכם השנה לבנקאות הפתוחה לא ראיתי כסף ששמתם

אליהו דלל: כל הזמן מדברים על הגדלת התחרות

ינון אזולאי: אין פה גם התייחסות כספית

משה גפני: הוא בא לפה כל הזמן עם הנושא הזה וחברת עוגן עכשיו בעניין, ביקשו שיהיה לו הון עצמי

משה גפני:  למה לא נותנים רשיון? מה מחזיקים את הבנקים בצמר גפן? למה אי אפשר שיהיו חברת נתוני אשראי שיוכלו לקבל רשיון? אם אין לכם מטרה להגדיל את התחרות – זה משהו אחד, אבל יש מטרה להגדיל את התחרות, למה לא נותנים לו רשיון? כל פעם בא לישיבות, מתקשר אליי, שואל

משה גפני:  למה אין רשיון?     

אמרי רון: קודם כל, 40 שנה לא היה בנק חדש

אמרי רון:  בתקופתי יש שני בנקים דיגיטליים חדשים

אמרי רון:  אנו עובדים כפי שאתה רואה לשנות את כל המערכת הפיננסית

אמרי רון:  יתרה מזו, אנו עובדים כרגע על נושא של הקלות, ועשינו זאת גם עם הבנקים הדיגיטליים, אבל הראייה הזו של דרגות שונות של דרישות מול גופי אשראי שונים

אמרי רון:  אני לא רוצה להרחיב על זה פה אך זה משהו שאנו כרגע מקדמים

אמרי רון:  אנו מכירים את זה

אמרי רון:  אני רוצה בדיון על תקציב בנק ישראל – זה לא המקום לענות על גוף כזה או אחר

משה גפני: שואל באופן עקרוני

אמרי רון: אנחנו עובדים על זה, גם רואים צורך לקדם עוד יותר את המדרג של דרישות הון כדי שעוד גופים יוכלו להיות אולי בנקים אך יש לזכור, ואני רוצה לומר לפרוטוקול, כי הרבה פעמים שוכחים את זה בנושא אשראי – רבותיי, יציבות המערכת הבנקאית, והיא זו שנכנסה פה גם בקורונה וגם עכשיו, ובכלל יציבות המערכת הפיננסית זה אלמנט קריטי לכלכלה

אמרי רון:  למה בנק הוא גוף מיוחד? מצד אחד יש לו פיקדונות לטווח קצר והלוואות בדרך כלל לטווח ארוך

אמרי רון:  מעצם זה יש אפקט הפוטנציאל לריצה והסכנה

אמרי רון:  לכן כל גוף, שיש לו גם פיקדונות וגם אשראי, מבחינתנו, הוא סוג של בנק ולכן צריך להיות מפוקח בראייה כזו

אמרי רון:  מה בדיוק מדרג הפיקוח מול כל גוף, הגודל שלו, ההשפעה שלו  – זה נושא שונה אבל הקונספט, כי יש כל מיני כאלה שמגיעים פה, דוחפים גוף כזה או אחר, ייתן מעין פיקדון או פיקדון עם אשראי – לא יעבור

אמרי רון:  לא יכול להיות

אמרי רון:  הוא חייב להיות בקונספט של בנק בגלל האלמנט הריצתי

אמרי רון:  ואת המקרה הספציפי הזה נחזור אליך

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אין לי עניין ספציפי

משה גפני:  כל פעם עולה מחדש העניין הזה, מדבר גם עם משרד האוצר

משה גפני:  אתם מדברים על תחרות, ויש פה אדם מוכר עם חברה מוכרת עם עוגן שמקבל על זה

משה גפני:  אני עד עכשיו מחכה לתשובה מאגף התקציבים

משה גפני:  אתה איש מוכשר ואני מאוד מעריך את עבודתך, אך אמרתי בישיבה הקודמת ואני חוזר ומדגיש, כי אתה כל הזמן מדגיש את היציבות הפיננסית הבנקים

משה גפני:  כל הכלכלה צריכה להיות יציבה

משה גפני:  התפקיד שלך לא רק לשמור על היציבות אלא גם על הפערים במעמדות בחברה

משה גפני:  אתה יועץ חברתי של ממשלת ישראל

משה גפני:  יש לדעת לעשות את האיזון ואתה תמיד מדגיש את זה ומצליח בזה, על היציבות הכלכלית

משה גפני:  אבל צריך שיהיה גם היציבות החברתית

משה גפני:  צריך שלא יהיה פערים כאלה

משה גפני:  הבנקים עשירים כל כך ואלה שמשקיעים את הכסף עניים כל כך

ינון אזולאי: גם לא רואים בהשקעות של הבנק ל-24' שיש פה משהו שאתם אומרים שאפשר להשקיע – בעבר כן שמתם שם סכום לבנקאות הפתוחה

ינון אזולאי:  השנה לא רואים שום דבר

אמרי רון: הבנקאות הפתוחה מתקדמת

אמרי רון:  אנו עובדים עכשיו על מספר מתווים קונספטואליים

אמרי רון:  יש דברים שהם במונחי כסף, ויש דברים- -     

משה גפני: אדוני הנגיד, מבקש שאת מרב הכישורים שלך שאתה משקיע בדברים בדברים הכלכליים, מאוד מבקש שתשקיע גם בנושא החברתי

משה גפני:  הפערים האלה, זה התפקיד שלך

אליהו דלל: אדוני היו"ר, בישיבה הקודמת העליתי את הנושא של דוח העוני

אליהו דלל:  לפה לא קיבלתי תשובה כי בדיוק יצאתי

אליהו דלל:  אני חושב שאתה עושה עבודה טובה מאוד בנושא יציבות הבנקים ויציבות הכלכלה

אליהו דלל:  חייבים לומר את זה

אליהו דלל:  אני לא חושב שיש לנו זכות לתקוף אותך בנושא

אליהו דלל:  מה שכן, חשוב שתדע שמה שמפריע לנו גם כחברי ועדת הכספים – נושא התחרות בין הבנקים כי משפיע לא רק על מי שיש לו כסף אלא בעיקר על האנשים שאין להם הכסף, וזקוקים לאשראי, וזו השכבה החלשה באוכלוסייה

אליהו דלל:  ועל זה טענתנו

אליהו דלל:  תודה

אמרי רון: אני רוצה להתייחס

אמרי רון:  קודם דיברת על צד האשראי, והסברנו איך המאגר נכנס לתחום הזה

אמרי רון:  כמובן אנו רוצים שהנושא יקודם ככל האפשר

אמרי רון:  אנו עושים פה לאורך כל הדרך ניסיונות, ומצליחים במידה רבה, גם לקדם את המערכת הפיננסית, ובתוכה גם את התחרות במערבת הבנקאית גם בצד הפיקדונות

אמרי רון:  הראינו גם פעם שעברה, שיחסית, ואנו רוצים יותר – אבל אנו נמנעים, לא חוצים את הקו שאנו נכנסים למנגנוני השוק

אמרי רון:  אנחנו עושים ככל יכולתנו להביא לפה עוד גופים שהם יעצימו את היתרונות של גם לוקחי האשראי וגם את של נותני הפיקדונות

אמרי רון:      יחד עם זה, אפרופו השאלה שלך על אי שוויון ועל אנשים עניים

אמרי רון:  אחד הנושאים שתמיד עולים לנו מעבר לקונטקסט הצר של מערכת הבנקאות, שחשוב כשלעצמו, והדגש על יציבות זה לא כי לא אנו לא מתמודדים עם תחרות, התחושה היא שלפעמים נעלם לנגד עיניהם של מקבלי ההחלטות ואנו מנסים לעשות פה איזון בנושא הזה

אמרי רון:  אבל בנושא אי השוויון ואי השוויון על פני טווח ארוך, המפתח במשק הוא הקניית השכלה, רלוונטית לכולם

אמרי רון:  הוא המפתח לצמצום אי השוויון

אמרי רון:  אנו בעד לתת חכות ולא דגים

אמרי רון:  אנו פה כל הזמן מדברים על זה לאורך כל המסמכים האסטרטגיים של בנק ישראל בייעוץ הכלכלי

אמרי רון:  אנו כל הזמן מדגישים שבתקציב הנושאים של הפריון במשק הישראלי זה תשתיות והון אנושי, השכלה

אמרי רון:  כל הספרות מדברת שהשכלה בגיל  צעיר היא המפתח להצלחה בהמשך, וכמובן שפה לעניות דעתנו, לימודי ליבה חשובים ביותר

משה גפני: הבנות החרדיות שלומדות הכול, מצליחות בכול, אפילו במבחני הפיזה

משה גפני:  מעל

משה גפני:  הן מהטובות ביותר

משה גפני:  לומדות את הליבה, לומדות הכול

משה גפני:  אז מה? איפה הן בשוויון? לא חשוב

משה גפני:  זה לא הנושא

משה גפני:  אני שמח שאתה בעד זה שצריך לחשוב כל הזמן

משה גפני:  זה התפקיד שלך

משה גפני:  אמרתי בשעתו מי שהכניס את הנושא הזה היה אני ושלי יחימוביץ שהייתה באופוזיציה

משה גפני:  הייתה בנושא של חקיקת החוק הזה

אליהו דלל: למה לא מכניסים בנק זר לארץ? סליחה שאני סוטה

אמרי רון: עשיתי מאמצים מאוד גדולים במסגרת התחרות לפנות ללא מעט בנקים גדולים להיכנס לפה

אמרי רון:  היום רוב הבנקים הגדולים נמצאים פה

אמרי רון:  רק נמצאים בנושא של - - - נמצאים בנושא של ליווי של הייטק, לא נמצאים בלפתוח סניפים

אמרי רון:  רובם ככולם רואים בנושא הזה נושא שהם סך הכול יוצאים ממנו בעקבות השינוי בעולמות התשלומים

אמרי רון:  הם נכנסים בעיקר לעולמות, נמצאים פה איפה שהם רואים את החלק המהותי

אמרי רון:  במפורש אני יכול לומר, שזה משהו שניסינו לאורך כל השנים

אמרי רון:  לכן אגב, התובנה שלנו הייתה להביא יותר גופים פיננסיים, פינטקים, אנו מחברים אותם למערכות של בנק ישראל, דבר שלא נעשה בהרבה מקומות

אמרי רון:  אנו מקדמים מספר לא מועט של גופים, שאנו מעריכים, ירחיבו וישפיעו לטובה על המערכת הפיננסית, ודרכה גם על המערכת הבנקאית

אמרי רון:  אבל להביא לפה בנק מאוד גדול – לא אנקוב בשם – היינו אצלם והם, רובם מצמצמים את חלק הפעילות הגלובלית שלהם בעולם הריטייל

שולמית גרי: אדלג על הפרויקטים אבל זה מסביר את הגידול בהשקעות

שולמית גרי:  תסתכלו על זה אחרי זה, בגלל הזמן

שולמית גרי:  אנו מסתכלים על נתוני הגיוון לשנת 23'

שולמית גרי:  אנו רואים שבארבע שנים גדלנו בכ-31% במספר העובדים שלנו, עובדי הגיוון

שולמית גרי:  מבחינתנו זה עדיין לא מספק

שולמית גרי:  יש לנו 122 עובדים

שולמית גרי:  בשנת 23' קלטנו 19 עובדים

שולמית גרי:  אני מזכירה לכם שברבעון האחרון של 23' לא ממש היו גיוסים כמעט בגלל המלחמה

ינון אזולאי: כמה סך עובדים יש היום בבנק?     

שולמית גרי: יש לנו כ-950 עובדים

ינון אזולאי: זה היה בשנה שעברה

שולמית גרי: כי יש חלקיות משרה

שולמית גרי:  1,023 עובדים, למיטב זיכרוני

שולמית גרי:  זה מצב הגיוון

שולמית גרי:  פה אנו רואים את הקליטה שהייתה בשנה הזאת בסוגי האוכלוסייה השונים

שולמית גרי:  סך הכול קלטנו 19 עובדים

שולמית גרי:  פה אנו רואים גרפית את הסוגים השונים של אוכלוסיות הגיוון, עובדים עם מוגבלויות, אוכלוסייה חרדית

ינון אזולאי: באוכלוסייה הערבית נשארתם עם שניים והערנו לכם על זה שנה שעברה

ינון אזולאי:  בקהילה האתיופית נשארתם בשישה

ינון אזולאי:  עולים חדשים – עליתם

ינון אזולאי:  עובדים עם מוגבלויות ירדתם

שולמית גרי: לא, הוספנו

שולמית גרי:  זה תוספת

שולמית גרי:  הוספנו עוד שישה

שולמית גרי:  בשקף הזה אתה רואה את הגידול על פני השנים

חמד עמאר: כמה מהעובדים פה הם דרוזים?      

שולמית גרי: מהחברה הערבית- -     

חמד עמאר: תפסיקו להגדיר את הדרוזים – כשרוצים, מגדירים אותם כערבים, מתי שרוצים, כדרוזים

חמד עמאר:  אני רוצה לראותם כדרוזים

חמד עמאר:  יש חוק לדרוזים, במיוחד, אני רוצה לראות אותם כדרוזים

חמד עמאר:  לא כערבים, אתם קולטים, אומרים: יש כך וכך ערבים

חמד עמאר:  לא מקבל את זה

חמד עמאר:  לדרוזים יש חוק במיוחד, לקליטה

חמד עמאר:  אני רואה כאן ערבים ולא דרוזים

חמד עמאר:  כמה דרוזים יש?     

שולמית גרי: יש לנו מתוך האוכלוסייה הערבית שלושה דרוזים שגייסנו

שולמית גרי:  יש לנו קושי אמיתי בגיוס

שולמית גרי:  אנו יושבים בירושלים

שולמית גרי:  בכלל, גם בחברה הערבית וגם בקרוב הדרוזים, אנו משקיעים המון מאמץ בנושא

שולמית גרי:  יש לנו ממונה ספציפית שעוסקת בכך יומם ולילה

שולמית גרי:  אנו רואים שיפור, גידול

שולמית גרי:  לפני כן לא היו לנו דרוזים בכלל

שולמית גרי:  עכשיו שלושה

שולמית גרי:  לפני כן היה לנו מעט מאוד ערבים

שולמית גרי:  תראה מה היה לפני 4 שנם

שולמית גרי:  בהחלט יש מאמץ לעשות גם באוכלוסיות עם מוגבלות

שולמית גרי:  נקטנו בכמה מעשים כדי לשפר את המצב

שולמית גרי:  למשל כל מי שבא מהצפון אנו מאפשרים לו יומיים עבודה מהבית ולא יום אחד כפי שיש לעובדים אחרים בבנק

שולמית גרי:  אנו מאפשרים מגורים בירושלים, מממנים חלק מהמגורים בירושלים

שולמית גרי:  עושים תהליך חניכה ייחודי

שולמית גרי:  מבחינת הבנק אנו נותנים את המקסימום

שולמית גרי:  פונים לאוכלוסייה דרוזית, היה לי קמפיין שעשיתי בחברה הדרוזית

שולמית גרי:  מעבר לזה אנו בוחנים עכשיו הקמת משרד בנק ישראל בצפון כדי להנגיש את זה במיוחד למי שמתגורר בצפון כדי שבנק ישראל יהיה פתוח גם אליו

שולמית גרי:  זה לא טריוויאלי

שולמית גרי:  משרדי ממשלה אחרים יש להם סניפים בכל מיני מקומות בארץ

שולמית גרי:  לנו אין

ינון אזולאי: גם הם לא עומדים

חמד עמאר: יותר מ-500 זוגות צעירים דרוזיים גרים בירושלים

חמד עמאר:  לא בעיה לומר לי שאנחנו לא מצליחים לגייס

חמד עמאר:  אני מכיר כל כך טוב ולא מכיר את הקמפיין שעשיתם בחברה הדרוזית

חמד עמאר:  אני חי את החברה הדרוזית 24 שעות

חמד עמאר:  אתם לא מתאמצים בכלל להכניס עובד אחד דרוזי

חמד עמאר:  אני מבקש, פעם הבאה רוצה לראות את האוכלוסייה הדרוזית בנפרד

חמד עמאר:  לא להכניס אותם עם האוכלוסייה הערבית, והחוק גם נותן לך את זה

חמד עמאר:  יש חוק ספציפי לעדה הדרוזית

שולמית גרי: אני לא יודעת למה את קוצף

חמד עמאר: כי כל משרד ממשלתי שמגיע לכאן אומר את זה

שולמית גרי: אשמח אם תפנה ותביא לי עובדים מקצועיים לבנק ישראל מהחברה הדרוזית

שולמית גרי:  אני מסתובבת, פוגשת את המנהיגים שלהם, מגיעה לעמותות

שולמית גרי:  אני מדברת מדברים שעושה

שולמית גרי:  כמובן תמיד יש מקום לעשות עוד

שולמית גרי:  בזה מסכימה איתך

משה גפני: אנו לא שבעי רצון מזה

משה גפני:  באופן קבוע כשמגיע תקציב בנק ישראל אנו לא שבעי רצון מאוכלוסיית הגיוון

משה גפני:  למה חרדים- -     

ינון אזולאי: לא, הסבירו את זה

אורית פרקש הכהן: כי הגדלתם את הקצבאות

משה גפני: אפילו בדיחה זה לא מוצלח

משה גפני:  אתם סתם מדברת

משה גפני:  את לא מכירה את האוכלוסייה החרדית

משה גפני:  אנשים רוצים להתפרנס בכבוד ולא לחיות על קצבאות

אורית פרקש הכהן: צריך כמו כולם לתרום

אורית פרקש הכהן:  אי אפשר להמשיך את האירוע הזה

משה גפני: חייבים לסיים

שולמית גרי: גדלנו ב-31%

שולמית גרי:  אני עדיין מקווה שנעלה ונגדיל עוד ועוד אבל אי אפשר לומר שאין פה עשייה

משה גפני: מה שאמרתי, אמרתי בהומור

משה גפני:  נקלטים לא מספיק, אני חושב

משה גפני:  יש תהליך בבנק ישראל, שגם מתעצם עכשיו

משה גפני:  זה לא מספיק

משה גפני:  צריך יותר, כי בנק ישראל הוא לא רק גוף מקצועי

משה גפני:  הוא גם גוף שלטוני, סמלי

משה גפני:  צריך שאנשים יהיו שם

משה גפני:  גם הדרוזים וגם הערבים וגם החרדים

משה גפני:  כולם

שולמית גרי: לא חולקת

שוקי שמר: אתה צודק אבל חשוב שגם חברי הוועדה וגם אתה תדעו שיש לזה תשומת לב מרבית

שוקי שמר:  יש דיון רבעוני

שוקי שמר:  הבנק מתאמץ

שוקי שמר:  הוא לא מצליח ככל שרוצה, אבל בהחלט יש תשומת לב

שוקי שמר:  זה לא דבר שבספסלים האחוריים של העבודה

שולמית גרי: רכיב השכר והגמלה

אמרי רון: אנו כל רבעון עוקבים

אמרי רון:  אנחנו עושים מבצעים באוניברסיטאות להביא סטודנטים

אמרי רון:  שולי אמרה – אנחנו שוקלים אפילו לפתוח בצפון כי חושבים שהנגישות עד ירושלים היא חסם

אמרי רון:  יחד עם זה יש לזכור, בבנק יש המון דוקטורים

אמרי רון:  אנו מנסים ככל יכולתנו באיזון הזה, ויחד עם זה המועצה, זה כל הזמן עומד לפתחנו

ינון אזולאי: גם נותנים יומיים בשבוע למי שמעל 800 ק"מ

שולמית גרי: בדיוק בשביל לעודד את זה

שולמית גרי:      אני רוצה לגעת בנושא השכר

שולמית גרי:  יש פה כמה נתוני מגדר

שולמית גרי:  לא חושבת שיש הערות מיוחדות

שולמית גרי:  נושא השכר

שולמית גרי:  חברת הכנסת פרקש העלתה את הסוגיה

שולמית גרי:  אכן גדלנו ברכיב הזה

שולמית גרי:  אסביר ממה זה נובע

שולמית גרי:  זה נובע מכמה נושאים עיקריים

שולמית גרי:  אחד, הסכם המסגרת שנחתם במגזר הציבורי ב-23'

שולמית גרי:  זה אחת ההשפעות שיש

שולמית גרי:  שתיים, הסכמים קיבוציים היסטוריים שמעניקים תוספות לעובדים כנהוג במגזר הציבורי כגון ותק, קידום ודרגות, הצמדה למדד של תוספות שקליות וכו'

שולמית גרי:  כל הסיפורים האלה – לא משהו חריג שלא נמצא בעולם הציבורי

שולמית גרי:  גידול עקב גידול בכוח אדם

שולמית גרי:  בגמל יש לנו גם גידול עידוד פרישת עובדים ותיקים, גידול בתקציב הגמלאות כתוצאה מפרישה טבעית של גמלאים והצמדה למדד

שולמית גרי:  יש פה חבילה שלמה של תשלומים שאין לנו אלא לשלם אותם שנובעים מהתחייבויות קודמות

אורית פרקש הכהן: זה מיתרגם בהכפלת הגידול? עד כדי כך?     

שולמית גרי: היה גם גידול משמעותי לנוכח כל הפרויקטים שלא הספקתי להציג – גידול בכוח האדם

אורית פרקש הכהן: אתם מקצצים משהו כרגע בעקבות התקציב המאתגר מאוד שמדינת ישראל חווה?     

שולמית גרי: אנו עושים תהליכי התייעלות פנימית שלנו

שולמית גרי:  חלק מהפרויקטים בגלל המלחמה ובגלל אי הוודאות אנו יודעים תקצבנו אותם באזור העתודה מאשר בתקציב כי אנו לא יודעים אם ייצאו

אורית פרקש הכהן: תקציב בנק ישראל ב-24' יקוצץ?     

שולמית גרי: קוצץ למול מה שהיה אמור להיות

שולמית גרי:  כרגע זה התקציב שלנו לאחר שבחנו את כל הדברים, את כל המשימות שיש לנו

שולמית גרי:  זאת העלייה שנובעת בעיקרה מנושא השכר שהוא סוג של טייס אוטומטי

אורית פרקש הכהן: כמה אחוז זה? 30% מהתקציב?      

שולמית גרי: זה 67%

שולמית גרי:  שכר וגמלה

שולמית גרי:  יש לנו בבנק ישראל אנשים

שולמית גרי:  אנו לא מייצרים מכונות

אורית פרקש הכהן: הסכום של הצוות שמטפל בקרן העושר אי אפשר לעשות מנגנון שייגזר מאיזו תשואה של הקרן ויירד מתקציב בנק ישראל? למרות שזה לא הרבה מאוד כסף – 7 מיליון שקל

שולמית גרי: בנק ישראל נושא בהוצאות האלה

אורית פרקש הכהן: כמה אנשים יש ביחידה?     

שולמית גרי: כרגע יש למיטב זיכרוני ארבעה או חמישה אבל השנה יהיו גיוסים נוספים

ינון אזולאי: יש בבנק ישראל קרן שהבנקים מפרישים על כל הלוואה שמקבלים, כביטחון לוקחים מזה ומפרישים מהמשכנתאות, ומפרישים לבנק ישראל

ינון אזולאי:  יש בקרן הזו אם איני טועה יש כ-83 מיליארד

ינון אזולאי:  מכירים את הקרן הזו?     

שולמית גרי: צריכה לבדוק את זה

שולמית גרי:  לא מכירה את הקרן הזו

ינון אזולאי: מה שנותנים הלוואות – סליחה, הפקדות

ינון אזולאי:  יש שם כ-83 מיליארד בקרן הזו, לשעת חירום על הפיקדונות, שכל בנק מפריש ונותן כסף לבנק ישראל, אחוז מסוים

ינון אזולאי:  אני מבקש לדעת, לא רואה אותה - לא יודע היכן נמצאת אם נמצאת, אם יש הכנסה כל שנה מזה, אם יש צפי של הכנסה מזה

שולמית גרי: התקציב שלנו הוא רק על הפעילות המינהלית

ינון אזולאי: על הפיקדונות, הבנקים כשמקבלים, נותנים אחוז מסוים לבנק ישראל מזה, כדי שזה יהיה קרן לשעת חירום

אמרי רון: זה לא הכנסה

שולמית גרי: זה לא קשור לתקציב

שולמית גרי:  התקציב הוא לפעילות המינהלית של הבנק

ינון אזולאי: במידה מסוימת זה הכנסה לבנק כי לא נותן על זה למשל ריביות

ינון אזולאי:  אם היה נותן ריביות, הייתה הוצאה

ינון אזולאי:  השאלה האם לא הגיע הזמן לעשות עם הריביות האלה משהו למען הציבור

ינון אזולאי:  נגיד לבנקים אני לא בעד לתת את הריביות האלה

אמרי רון: יש שני דברים

אמרי רון:  אם זה הסדרי הכשל במערכות התשלומים, שם - יש לנו סעיף הכנסות

אמרי רון:  הוא כולל גם את זה וגם דברים מסוימים מהמאגר

שולמית גרי: מקווה שעניתי, הגב' פרקש

שולמית גרי:  סיימתי, אלא אם כן יש לכם עוד שאלות

אמרי רון: אני חייב לזוז, ויש פה אדם שמטפל באנשים – הוא בוודאי חייב לזוז

אמרי רון:  היום היה התקציב

אמרי רון:  אני חוזר לנושא התקציב כי יהיה בידיכם אני מקווה אוטוטו

אמרי רון:  חשוב לכלכלת ישראל וחברות וגופי ההשקעה בוחנים אותנו על זה שיעבור תקציב אחראי, אני אומר מה שאמרתי פעם שעברה, עם התאמות משמעותיות כנגד הגידול הפרמננטי הצפוי בהוצאות כך שהחוב יחזור לרדת בטווח הנראה לעין

אמרי רון:  דיברתי אתכם על זה פעם שעברה

אמרי רון:  התקציב צריך להיות כזה שמראה שהממשלה והכנסת במקביל לא זנחו לגמרי את המטרות ארוכות הטווח של קידום צמיחה, גידול תעסוקה ופריון

אמרי רון:  ככל שזה יבוצע מהר וטוב יותר, כך ייטב

אמרי רון:  כל מי שיש לו משהו פרטני, בבקשה לפנות

אליהו דלל: חשוב לפרגן לנגיד

אליהו דלל:  חוזקת הבנק היא לטובת הכלכלה

משה גפני: אבקש לסכם את הדיון

משה גפני:  מודה לך אדוני הנגיד, לפרופ' שמר, למנכ"לית, מודה לכל עובדי בנק ישראל הבכירים שהיו פה בדיון

משה גפני:  אני מצטער על מה שהיה בשבוע שעבר אבל אין ברירה, בתוך עמנו אנו יושבים

משה גפני:  אנו יודעים שזו בעיית הבעיות

משה גפני:  ליבנו איתם

משה גפני:  אני שמח שבאתם היום פעם נוספת

משה גפני:  קבענו מייד המשך הדיון כדי שלא יהיה כאילו פרלמנטרית העבודה נפסקת

משה גפני:      אני שב ואומר בעניין הזה שאני חושב שנכון שאתם דנים בנושא החברתי

משה גפני:  הנושא של פערי המעמדות הוא סכנה גדולה שחשוב שעיניכם תהיינה פקוחות ואוזניכם תשמענה את הזעקות שמגיעות לכאן אלינו הרבה מאוד בעניין ממה שקורה עם הבנקים ועם הפערים

משה גפני:  מודה לכם על כך

משה גפני:  יציבות הבנקים זה באמת לזכותכם

משה גפני:  המציאות היא כלכלית חשובה וזה צריך להיות אחד שמשלים את השני

משה גפני:  גם הנושא הכלכלי וגם החברתי

משה גפני:  תודה רבה