ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 139, 2024-01-07 00:00

ישראל אייכלר: שלום וברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  אנחנו ממשיכים בהצעת תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות

ישראל אייכלר:  אנחנו מתמקדים במאגר מידע על אדם עם מוגבלות לצורך נגישות לשירותי חירום

ישראל אייכלר:  לכאורה הדברים פשוטים מאוד אך הם גם מורכבים מאוד

ישראל אייכלר:      בזמן חירום כל אדם שיודע – להתנייד, להגיע, לדבר ולדרוש מסתדר בהתאם מצב החירום, מתפנה לאן שהוא צריך ושומע הוראות, אך יש אנשים רבים עם מוגבלות שהם לא מודעים, או שהם מודעים אבל אין להם את הכלים להגיע למקומות שהם צריכים להגיע, ולכן אנחנו שנים כבר עוסקים בתקנות לשוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות בתחום הספציפי שנקרא – מאגר מידע לסיוע לאנשים עם מוגבלות

ישראל אייכלר:       חמש מילים שנראים פשוטים אך זה לא פשוט כלל, מאחר וכל  – עירייה, רשות או משרד צריכים שיהיה להם מאגר מידע שבו – מקום מגורי האדם עם המוגבלות, איך מגיעים אליו, מי צריך להגיע אליו, במה צריך לעזור לו ומה הם הנכויות שלו

ישראל אייכלר:      מתברר שבזמני חירום לא רק שלא כל כך פשוט ואין את המידע ברור, אלא גם שאין כל כך אנשים שיעשו את זה בתוך הרשויות כי כולם עסוקים ולכן אנחנו מתקינים תקנות

ישראל אייכלר:      התקדמנו די יפה, אנחנו כבר בסעיף 12, ואנחנו רוצים היום להתקדם כדי להבטיח שלא יהיה אדם אחד, גם אם הוא מוכר בלשכת הרווחה בעיריות וגם עם לא, שיגיעו אליו בזמן חירום ושהוא ידע והעירייה והרשות ידעו – מה קורה אתו, איך מגיעים אליו, איך מוצאים אותו ואיך מעבירים אותו למקום הבטוח

ישראל אייכלר:       אנחנו בעמוד 17

נעה בן שבת: הגענו עד תקנה 11

נעה בן שבת:  יש עוד שינויים ותיקונים בניסוחים הקודמים אבל אנחנו נמשיך

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  אנחנו נמשיך

ישראל אייכלר:  אני רוצה רק לציין שהממ"מ – המרכז מידע של הכנסת, בהמשך הדיון אולי נביא את הדברים שלהם לגבי מה קורה עכשיו – הן במסגרת התקנות והן מחוץ למסגרת התקנות

ישראל אייכלר:  הכל עוסק בשם הקוד לכספת

ישראל אייכלר:  על פי חוק הכספת שומרת על הסודיות והפרטיות של אותם אנשים, אנחנו נזהרים מאוד שלא לפרסם את פרטיהם, אבל בזמן חירום אנחנו צריכים שהעיריות והממונים כן ידעו, ולכן יש כספת

ישראל אייכלר:      הכספת הזאת לפי מה שאמרו לנו ברשויות בזמן שהתחיל "חרבות ברזל", היא לא מעודכנת

ישראל אייכלר:  ולכן אנחנו צריכים להתקדם במהירות בהתקנת תקנות כדי שהכל יהיה מעודכן ושיוכלו להגיע לכל האנשים

ישראל אייכלר:      בבקשה היועצת המשפטית

ישראל אייכלר: יש לי שאלה עקרונית טכנית

ישראל אייכלר:  אנחנו כל הזמן עוסקים ברשות מקומית, ההנחה שלנו היא שהרשות המקומית היא זו שצריכה לטפל

ישראל אייכלר:  למה שלא יהיה בחוק אופציה, למשל במצבים בהם רשות מקומית לא מצליחה, או שהיא כושלת, או שהיא בבעיה, או משרד הרווחה או משרד ממשלתי אחר – יהיה מישהו גם מהאנשים שלהם שזכאי לגשת לכספת כדי לראות או להשיג את האדם ולא לחכות עד שהאיש מהעירייה יגיע

עופר גולן: עופר גולן מביטוח לאומי

עופר גולן:  מניסיון ממלחמת לבנון השניה, כשעיריית צפת קרסה – פיקוד העורף נכנס לנעליה וניהל את העיר, אז יכול להיות שהתשובה היא פיקוד העורף, וזה רק מניסיון העבר

ישראל אייכלר: כי הייתה קריסה כוללת

ישראל אייכלר:  אני לא מדבר - - -     

עופר גולן: אני מדבר על עיריית צפת, אני זוכר את זה ומי שנכנס לנעלי העירייה וניהל זה פיקוד העורף

ישראל אייכלר: את כל הנושאים, הוא ניהל את העירייה

ישראל אייכלר:  זאת אופציה אחת, אבל אני מדבר על עירייה שכושלת בעניין הזה, לא שהיא כושלת בכל הדברים

עופר גולן: אז אני רוצה להסביר אדוני

ישראל אייכלר: אז אני רוצה לדעת האם בתקנות לקחתם בחשבון אופציה - - -     

נעה בן שבת: כשקורה משהו בזמן אמת

נעה בן שבת:  כמו שקרה עכשיו ב-7 באוקטובר

נעה בן שבת:  בדיוק אותו המקרה

יהודה בן-מאיר: יהודה מירון מטעם משרד הביטחון

יהודה בן-מאיר:  כפי שהצגנו אנחנו לא מוסיפים פה סעיף אחרי סעיף אלא יש כאן תוכנית שנמצאת מתחת לכל התקנות האלה

יהודה בן-מאיר:  וחלק מהתוכנית במצב חירום היא שכאשר רשות לא מסוגלת להפעיל את המאגר שלה, החלופה אסטרטגית היא שמשרד הרווחה יוכל להיכנס

יהודה בן-מאיר:  בכל מקרה או בכל מקרה ביניים, המשרד יוכל להיכנס ולהפעיל את המאגר ולהעביר ממנו את הפרטים לצורך ביצוע משימות למי שצריך סיוע

יהודה בן-מאיר:  זו חלופה שנמצאת בהמשך ואני מקווה שנגיע אליה היום

ישראל אייכלר: זה מופיע בתקנון

קריאה: הסעיף הזה עוסק בשגרה הוא לא עוסק בחירום

נעה בן שבת: הסעיף הנוכחי שקראנו עכשיו עוסק במצב החירום

נעה בן שבת:  הוא אומר שבמצב החירום אפשר להפעיל את אותם גורמים שעוסקים בשגרה, כל מי שקיבל הרשאה בשגרה אלא אם כן באופן מיוחד צמצמו את ההרשאה שלו רק למצב השגרה –  במצב החירום יוכל להיכנס ולפעול גם מעבר לסמכויות שלו בשגרה בכל מה שקשור לסיוע לאנשים עם מוגבלות וליצירת קשר עמם

דבורה ביטון: אני רוצה רגע - - -         

ישראל אייכלר: לפני חברת הכנסת ביטון

ישראל אייכלר:  הממ"מ, יש לך איזו הערה לנושא הזה?     

גדעון עזרא: גדעון זעירא, מרכז המחקר והמידע של הכנסת

גדעון עזרא:  תודה רבה

גדעון עזרא:  תרחיש נוסף שיכול להיות זה שרשות מקומית צריכה להתפנות ולאנשי המחלקה אין גישה פיזית למאגר המידע

גדעון עזרא:  למשל, היום הכספת מבוססת בעיקרה על נתוני הביטוח הלאומי ובמקביל להנגשת הכספת על ידי משרד הרווחה לרשויות המקומיות, היו גם רשויות מקומיות שפנו לביטוח הלאומי לבקשה למידע, ולפחות אחת מהן זה כנראה כי לא הייתה להם גישה פיזית למחלקה

גדעון עזרא:  ייתכן שזה תלוי במערכת המחשוב,  וזה אולי תרחיש שגם שצריך לקחת בחשבון

ישראל אייכלר: חברת הכנסת ביטון, בבקשה

דבורה ביטון: הקראת את הרשימה של מי שיהיה לו את הסמכות לעיין במאגר הזה

נעה בן שבת: גורמים נוספים לאלה שיש להם את הסמכות

דבורה ביטון: השאלה שלי איך אנחנו יכולים להבטיח שאותם גורמים שיש להם גישה חותמים על הצהרת חיסיון

דבורה ביטון:  איך אנחנו שומרים שהמידע שהם מקבלים לא יעשה בו שימוש חלילה להפיץ, להשתמש בשמות

דבורה ביטון:  אם זה בתצהיר, כלומר זה צריך להיות נוקשה כי מדובר באדם, הוא קיבל מידע, איך אנחנו מבטיחים שהמידע הזה חלילה לא יעבור ויפגע בפרטיות ובחיסיון?     

ישראל אייכלר: שאלה טובה מאוד

ישראל אייכלר:  מי צריך לענות על זה?     

נעה בן שבת: אז בהחלט בסעיף 11, אנחנו הפננו מספר פעמים לתקנה 11(ה)

נעה בן שבת:  אמרנו שרק לאחר שיתקיים האמור בתקנה 11(ה) קראנו בסעיף קטן - - -     

דבורה ביטון: 	ומה ניתן להבין?     

נעה בן שבת: 	תקנת משנה (ה) אומרת שההרשאה תיכנס לתוקפה רק לאחר קבלת האישור על הדרכה שהוא עושה וחתימה על טופס התחייבות לשמירה על סודיות שכולל הבהרה ששימוש במידע עלול להוות עבירה פלילית

ישראל אייכלר: 11(ה) איפה?     

נעה בן שבת: 11(ה) בעמוד 16 ו-17

ישראל אייכלר: "יש לו אישור בכתב כי עבר הדרכה", זה כולל גם את העובדים?     

יהודה בן-מאיר: את כולם

ישראל אייכלר: כל מי שניגש?     

יהודה בן-מאיר: כל מי שניגש

ישראל אייכלר: יש לך תשובה

דבורה ביטון: זה שעבר את ההדרכה

דבורה ביטון:  אנחנו יודעים מי האנשים האלה שעברו הדרכה? האם המערכת מכירה ויודעת שמדובר באדם שהוא כשיר שלא יכול לעשות - - -

דבורה ביטון:  זה נורא חשוב כי מדובר פה באוכלוסייה שחייבת הגנה

יהודה בן-מאיר: חברת הכנסת ביטון, אני רוצה להסביר

יהודה בן-מאיר:  כפי שקראנו בפעם הקודמת, בשגרה יש את סעיף 11 שמסדיר בצורה הכי מפורטת שאני מכיר בחקיקה הישראלית איך נותנים הרשאות גישה למידע

יהודה בן-מאיר:  זה גם חידוש שאנחנו ביחד עם כל אנשי הפרטיות – משרד המשפטים, משרד הרווחה והנציבות, התכנסנו כולם ביחד כדי לחשוב בדיוק על הקשיים האלה

יהודה בן-מאיר:      כמו שאמרה היועצת המשפטית, יש את נושא הדרכה כתנאי, נושא של התחייבות

יהודה בן-מאיר:  דבר נוסף, יש חובת דיווח למשרד הרווחה

יהודה בן-מאיר:  יהיה תהליך של מי שהרשו אותו בשגרה ללכת ידווח למשרד הרווחה

יהודה בן-מאיר:  כלומר, ניסינו לייצר פה תהליך סביר – שמצד אחד מאפשר את השימוש במידע כבר בשגרה כדי להתכונן, אבל גם שומר על הפרטיות

יהודה בן-מאיר:       התחלנו לקרוא בסעיף 12 על מה קורה במצב חירום

יהודה בן-מאיר:  אנחנו עכשיו במצב חירום, אין ספק שהצורך להציל ולסייע קודם להכל, עדיין עד גבולות, ולכן הסעיף שהקריאה היועצת המשפטית אומר – אתם צריכים לעשות את אותם שלבים שעשיתם בשגרה, אבל אם בנסיבות מצב החירום אני לא מסוגל לעשות את ההדרכה – אדחה אותה למועד שאוכל

יהודה בן-מאיר:  על חתימה על סודיות לא מוותרים בכל מצב

יהודה בן-מאיר:      אז ניסינו לחשוב על כל הקשיים

ישראל אייכלר: השאלה של חברת הכנסת ביטון הייתה על הנאמנות של האיש הזה

ישראל אייכלר:  לא על ההדרכה

דבורה ביטון: על הכשרות

ישראל אייכלר: לא אם הוא למד את כל הכללים, אלא האם הוא בן אדם מוכר

דבורה ביטון: האם יש ר"פ נקי

ד"ר עדית סרגוסטי: ר"פ לא יעזור לך, מי שנמצא בחקירה אפילו על רצח לא מופיע שם

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  לא מדברים על חקירות

ישראל אייכלר:  לפי מה שהבנתי היא רוצה שיכירו את האדם ואת יושרו

יהודה בן-מאיר: אני אסביר

יהודה בן-מאיר:  במצב שגרה המערכת הדוקה ומוחזקת מאוד וגורמים מסוימים ברשות המקומית יהיו אלה שירשו – המנהל או המנהלת במחלקה לשירותים חברתיים וכו'

יהודה בן-מאיר:  אבל בחירום – תראו מה שקרה עכשיו – חייבים לעזור, מי שמוכן לתת יד צריך להתחיל להשתמש בזה

יהודה בן-מאיר:  כמובן שבמצב חירום המידע שיינתן לאנשים הוא אך ורק לצורך ביצוע המשימה

יהודה בן-מאיר:  אם צריך לחלק מזון – הם יקבלו רק את הכתובת על מנת לספק לו אוכל

יהודה בן-מאיר:  זה הכל

דבורה ביטון: למה אי אפשר לבצע את ההדרכות ולא לחכות לשעת חירום? אנשים שכבר עברו את ההדרכה, הוכשרו ובזמן חירום הם עברו כבר את הכל ולא לחכות לשעת השין

יהודה בן-מאיר: אני אסביר

יהודה בן-מאיר:  כל מי שיורשה בשגרה יעבור את ההדרכה עם כל מה שאמרת כולל ההכרות איתו

דבורה ביטון: כלומר, יהיה מוכן גם לחירום

יהודה בן-מאיר: ויש גם חובה של ראיון אישי

ישראל אייכלר: גם בשביל זה מכינים אותו

יהודה בן-מאיר: נכון

יהודה בן-מאיר:  אך תמיד בחירום נוספים מתנדבים או גופים שלא הכרנו אותם

ישראל אייכלר: יש מישהו שרוצה להוסיף על הסעיף הזה?     

ענת אריאל: תודה

ענת אריאל:  עו"ד ענת אריאל מעמותת נגישות ישראל

ענת אריאל:  בקשר לסעיף הזה, אני רוצה לחדד מבחינה בירוקרטית

ענת אריאל:  אנחנו חושבים שצריך להקל בשעת חירום לא רק על עובד הנותן שירותים אלא על נותן השירותים – ארגונים כמו עמותת נגישות ישראל ב-7 באוקטובר, ואנחנו לא הארגון היחיד שעשה את זה, קמו ועזרו לרשויות המקומיות ופיננו אנשים וחלצנו אנשים עם רכבים נגישים ושמנו אותם בדיור חלופי

ענת אריאל:      לפי הסעיף כרגע, במצב חירום אין לשום ארגון אפשרות באותו הרגע – כמו ב-7 באוקטובר – לבוא ולהתחיל לפעול, לחתום על הסכמים, ורק אז לראות אם עומדים באבטחת מידע

ענת אריאל:  זה דבר חשוב מאוד לעמוד באבטחת מידע בכל הנוגע למידע הרגיש הזה

ענת אריאל:       זאת אומרת, חייבים הליך בירוקרטי בשעת שגרה שבשעת החירום יקל

ענת אריאל:  כי המטרה שלנו היא לעזור לאנשים וזה מה שקרה עכשיו בפועל

ישראל אייכלר: זה ברור

ישראל אייכלר:  בבקשה

רויטל לן כהן: עו"ד רויטל לן כהן, קואליציית הורים לילדים עם צרכים מיוחדים

רויטל לן כהן:  ב-(א) (1) ו-(2) – אנחנו מדברים על עובדים של הרשות המקומית לפי המלצת המנהל, ואז ב-(3) עובד הרשות המקומית

רויטל לן כהן:  ואני לא מצליחה להבין את הדיסוננס הזה

ישראל אייכלר: כי אם אין שניים כאלה אז השלישי

רויטל לן כהן: לא

רויטל לן כהן:  אבל עדיין, אם נדרש שזה יהיה אנשים שמומלץ - - -     

ישראל אייכלר: אני מפרש עכשיו

ישראל אייכלר:  אם זה במצב חירום אז לוקחים כל עובד ברשות מקומית

רויטל לן כהן: אני מבינה

רויטל לן כהן:  אבל לא יכול להיות שב-(1) או (2)

נעה בן שבת: אני מבינה שב-(1) ו-(2) זה אפילו לא חייב להיות עובד של הרשות המקומית, הוא עובד בשרותי הביטחון - - -         

רויטל לן כהן: לא

רויטל לן כהן:  הוא כתוב שם, עובד במוקד החירום של הרשות המקומית

רויטל לן כהן:  עובד בשירותי הביטחון והחירום של הרשות המקומית

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  אבל הוא לא חייב להיות עובד הרשות

יהודה בן-מאיר: לא בהכרח עובד של הרשות, יכול להיות שהוא במיקור חוץ

ישראל אייכלר: בכל אופן זו תוספת, זה לא במקום

ישראל אייכלר:  מי עוד ביקש? כן, ארגון בזכות

ד"ר עדית סרגוסטי: עדית סרגוסטי, ארגון בזכות

ד"ר עדית סרגוסטי:  האם אפשר להדק יותר כך שכל אדם שנחשף למידע, ייחשף אך ורק למידע המצומצם שרלוונטי לגביו? למשל, מתנדב לא צריך להיחשף לכל המידע שקיים ברשות המקומית, אלא רק לאותם אנשים שהוא כרגע אמור לתת להם מענה

ד"ר עדית סרגוסטי:  אם אפשר להדק את זה בצורה ברורה יותר בתקנות, שיהיה ברור שזה המצב

ד"ר עדית סרגוסטי:  אני יודעת שזו השאיפה אבל - - -     

יהודה בן-מאיר: אני כבר רוצה לומר, יש הבחנה בין מי שעובדים בתוך הרשות לבין מי שלא – מתנדבים וכדומה

יהודה בן-מאיר:  לעובדים אפשר להרשות גישה מלאה למאגר של הרשות, לעומת מתנדב - - -     

ישראל אייכלר: שנותנים לו את הפרטים של אותו אדם שהוא צריך לגשת אליו

יהודה בן-מאיר: בדיוק

ד"ר עדית סרגוסטי: אבל איפה זה כתוב יהודה?     

יהודה בן-מאיר: תכף נמצא את זה

ד"ר עדית סרגוסטי: אני יודעת שזו הכוונה, אני מנסה להבין - - -     

נעה בן שבת: ההרשאה נמצאת ברישה של סעיף קטן (א): "גם למפורטים להלן שהרשה לצורך ביצוע הפעולות לפי תקנות 13 (א)  ולפי היקף ההרשאה"

נעה בן שבת:  זאת אומרת, הוא יכול בהיקף ההרשאה לקבוע האם לצמצם או - - -     

ישראל אייכלר: יש היקף הרשאה וזו התשובה לשאלתך

ד"ר עדית סרגוסטי: אולי כדאי לחדד ולהדק את זה יותר

ד"ר עדית סרגוסטי:  זה לא ברור

ישראל אייכלר:  שיהיה ברור שמי שניגש צריך לגשת אל הדברים שהוא צריך לעשות, הא ותו לא

נעה בן שבת: אם אפשר עוד להעיר בהמשך להערה של חברת הכנסת ביטון, אמרנו שבנסיבות מצב החירום שבכל זאת יש פה הוראה שמתגברת ואומרת שאם אי אפשר לעשות את התהליכים של 11 (ד) או (ה), יושלמו ההליכים אלה מוקדם ככל האפשר

נעה בן שבת:  אז 11 (ה) כולל גם את ההתחייבות לשמירת סודיות, אז יכול להיות שאת החתימה על טופס שמירת סודיות בכל זאת אפשר לדרוש - - -     

יהודה בן-מאיר: לא ויתרנו עליה

נעה בן שבת: לא ויתרנו אבל אמרנו: "שיושלמו הליכים אלה מוקדם ככל האפשר כשהנסיבות יאפשרו זאת, ולא יאוחר מ-14 ימים מסיום מצב החירום"

יהודה בן-מאיר: גם לגבי ההתחייבות על הסודיות?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  אז יכול להיות שצריך - - -     

דבורה ביטון: השאלה האם יש תוקף להתחייבות הזאת? נניח שהם עשו הדרכה ועוד שנתיים פתאום יש מצב חירום, האם זה אקטואלי?     

ישראל אייכלר: בוודאי, מה נשתנה?     

יהודה בן-מאיר: שאלה חשובה

יהודה בן-מאיר:  אני רוצה להסביר

יהודה בן-מאיר:  מי שיעבור הדרכה עכשיו - - -     

ישראל אייכלר: לפי הלבן שפג תוקף? הוא למד, הוא מודרך

יהודה בן-מאיר: השאלה היא חשובה

דבורה ביטון: אם הוא הצהיר לפני שנתיים - - -     

יהודה בן-מאיר: אבל חברת הכנסת ביטון אני רוצה להסביר

יהודה בן-מאיר:  אם אני עובר הדרכה עכשיו משמע אני כנראה עובד/מתנדב שאמור להתעסק עם המאגר כבר עכשיו בשגרה

יהודה בן-מאיר:  כלומר, אני חי ונושם את העסק ולכן הצורך בהדרכה בהמשך הוא חשוב פחות

יהודה בן-מאיר:  ולכן הצורך בהדרכה בהמשך הוא חשוב פחות

יהודה בן-מאיר:       עם הכניסה לעבודה בין אם בשגרה ובין אם בחירום, מדריכים אותי ואני יוצא לדרך

יהודה בן-מאיר:  לא מדריכים מישהו ורק בעוד שנתיים הוא ייגש למאגר

רויטל לן כהן: אבל אולי כדאי ריענון מדי פעם

רויטל לן כהן:  בתור מי שהייתה אחראית ברשות מקומית על הנושא של נגישות, כחברת מועצה וכסגנית ראש עיר אני אומרת לך שהם שוכחים, אולי צריך ריענון פעם בשנה

דבורה ביטון: אולי סוג של ריענון, לחדד את הנהלים, לפעמים בשגרה קורים דברים שהם קצת מעבר

ישראל אייכלר: אולי אפשר להוסיף שורה שאומרת שצריך לרענן ולחדש, אבל לא שורה מגבילה שבזמן חירום יגידו לו שהאישור שלו פג תוקף והוא לא יכול לגשת עכשיו באמצע מלחמה כשיש טילים

דבורה ביטון: אבל כשאתה עושה ריענון אתה יכול גם לחתום את התוקף

דבורה ביטון:  זה היינו הך

דבורה ביטון:  הם מקבלים אישור שהם עשו את ההדרכה, זה פשוט מאוד

ישראל אייכלר: אני רוצה שזה יהיה מתוקן אבל לא מגביל

דבורה ביטון: לא לא מגביל

דבורה ביטון:  אבל אני אומרת שאם כבר עושים את הריענון, אתה תמיד שומר על - - -     

ישראל אייכלר: נכון

נעה בן שבת: נחזור לוועדה עם הצעות לגבי הנושא של הריענון והצעת הנוסח לגבי היקף המידע שנמסר בהרשאה

נעה בן שבת:  ונתקן בסעיף 11(ה) "לא מתאפשר לקיים את ההליכים" וזה למעט פסקה 2 שעוסקת בטופס, את הטופס הם יצטרכו לחתום מראש

ישראל אייכלר: מה זה מראש?     

נעה בן שבת: מראש, גם כשהם ניגשים לזה בשעת החירום

ישראל אייכלר: לפני שהוא ניגש, לא שבועיים לפני

נעה בן שבת: לא, לא שבועיים לפני

נעה בן שבת:  ועדיין עלתה השאלה שגדעון העלה לגבי אפשרות הגישה הפיזית למאגר

נעה בן שבת:  הוא אומר שהרשות פונתה ואף אחד לא יכול להגיע למאגר הרשות, איך אז מגיעים לנתונים?     

ד"ר עדית סרגוסטי: אפשר הערה עקרונית בעניין הזה?      

ישראל אייכלר: לא, לא עקרונות

ד"ר עדית סרגוסטי: בעניין של המאגרים, במענה לשאלה שעלתה כאן

ד"ר עדית סרגוסטי:  כרגע הקונסטרוקציה שקיימת בתקנות היא  שיש מאגר מורחב – שהוא בידי משרד הרווחה, ומאגר מצומצם – שהוא בידי הרשות המקומית

ד"ר עדית סרגוסטי:  אנחנו חושבים שהכל צריך להיות על פלטפורמה ושהמאגר המצומצם ישאב מתוך המאגר המורחב שבידי משרד הרווחה ואז לא תהיה גם בעיה של גישה

ד"ר עדית סרגוסטי:  זה לא יהיה משהו שקיים רק בידי הרשות המקומית אלא זה יהיה חלק מאיזשהו מאגר גדול יותר שיושב במשרד הרווחה ולא תהיה בעיה של גישה מכל מקום שבו הדבר יקרה וגם כל העדכונים יקרו אוטומטית – שמשרד הרווחה יעדכן זה יתעדכן ברשות המקומית ולהיפך

ישראל אייכלר: לא דיברנו על זה?     

דבורה ביטון: דיברנו, אבל אין לזה מענה עדיין

יהודה בן-מאיר: לא

יהודה בן-מאיר:  המענה הוא כזה שיש בכל קונפיגורציה שבהם יהיו המאגר הגדול שבידי משרד הרווחה, לעומת מה שיש בידי כל רשות – חייב להתקיים פה שוויון שבכל תקופה קצרה כזו וכזו יהיה את החיבוריות ביניהם

יהודה בן-מאיר:  צחי אתה רוצה להוסיף?     

ד"ר עדית סרגוסטי: אבל אנחנו מדברים על זה שהכל יהיה חלק מאותו מאגר

צחי שלום: צחי שלום, מרכז השלטון המקומי

צחי שלום:  המערכת אמורה להיות מערכת עננית שנגישה מכל מקום ומשולבת מכל הכיוונים

צחי שלום:  אין מידע שיושב במקום אחד ולא ניתן לגישה

צחי שלום:  זה הרעיון של המערכת – החלפה של האירוע שקורה כרגע, מידע במקומות שונים, לבין מערכת שהיא מאפשרת לכולם לגשת מכל מקום והמידע מוגדר על פי הרשאות

ד"ר עדית סרגוסטי: אבל זה לא מאגר אחד

צחי שלום: אחד

צחי שלום:  בסוף זה מאגר אחד שמחולק למקטעים

עמית יוסוב עמיר: עמית יוסוב עמיר, משרד המשפטים

עמית יוסוב עמיר:  שתי הבהרות קטנות

עמית יוסוב עמיר:  דבר ראשון, כשהתקנות מדברות על גישה למאגר המידע, מדברים על הישות המשפטית של מאגר מידע

עמית יוסוב עמיר:  זאת אומרת, אם הגישה למחשב מסוים חסומה פיזית ומעבירים את המידע למחשב אחר וכן הלאה, מבחינה משפטית זה אותו הדבר ולכן השאלה של מגבלה פיזית מקבלת מענה

עמית יוסוב עמיר:      דבר שני, לשאלת הוועדה לעניין הגבלת פרטי המידע למתנדבים ולדומיהם, למיטב הבנתי התקנה 11(א)(6) מסדירה את זה כבר כעת

עמית יוסוב עמיר:  ותקנה 12 שעוסקת במצב חירום מפנה לתקנה 11(א), כך שלהבנתי יש מענה בתקנות כבר עכשיו

ישראל אייכלר: כתוב "רק למידע שיופק מתוך מאגר הרשות המקומית לגבי מי שמוכר לשירות הרווחה"

רויטל לן כהן: אין לזה מענה ולו רק כי הנוסח מדבר על להשיב לשלוח, להשיב לשלוח

רויטל לן כהן:  זאת אומרת, שמראש בתוך התקנות יש התייחסות לזה כמקומות שונים

רויטל לן כהן:  והעלנו את זה בדיון הראשון שהיה פה לפני כמה שבועות

עמית יוסוב עמיר: אני מדבר על "ובלבד שהגישה של המפורטים להלן תהיה רק למידע שיופק מתוך מאגר הרשות המקומית לגבי מי שמוכר לשירות הרווחה או שהגישה תהיה רק לאותם פרטי מידע ברשימה שהוטל על אותו אדם לטייב ובכפוף לכך שננקטו כל אמצעי אבטחת המידע הדרושים"

עמית יוסוב עמיר:  אני מדבר על זה

רויטל לן כהן: זה בסדר, אבל הנוסח מתייחס לזה כאילו מדובר במאגרים שונים

ישראל אייכלר: זה אותו המאגר

ישראל אייכלר:  ניסחתם את זה גם לאדם שצריך לטייב את המידע, אבל לגבי האדם האחרון שיוצא לקשיש המוגבל בשטח – אתם לא מתייחסים

ישראל אייכלר:  אתם מתייחסים רק לאנשים שמטייבים את המאגר

ישראל אייכלר:  אבל למה שזה לא יכלול את האדם שניגש לעשות? הוא הרי צריך לקבל את המידע

ישראל אייכלר:  גם הוא צריך להיות מוגבל לכתובת ולאיש שהוא הולך לפנות

יהודה בן-מאיר: אני רוצה להגיד כך

ישראל אייכלר: הנוסח פשוט צריך לעסוק לא רק במי שבא לטייב במשרד אלא גם מי שיוצא לשטח לפנות את האדם

יהודה בן-מאיר: אני חושב מה להגיד כדי לא לבלבל

יהודה בן-מאיר:  האירוע כאן מורכב מאוד, נכון להיום אנחנו – משרד הרווחה, משרד המשפטים ומערכת דיגיטל לאומי עושים עבודה, כדי שמערך הדיגיטל ייכנס ויסייע בתשתיות לתוך הפרויקט הלא פשוט הזה

יהודה בן-מאיר:      מאחר שכרגע עוד אין לנו ביד הבנה סגורה איך ומה תהיה הארכיטקטורה של כל הדבר, אנחנו בכוונה משאירים מבחינה משפטית, בתוך הנוסח שנמצא כרגע בפני הוועדה את האפשרות שיש מאגר של משרד הרווחה ויש מאגר של כל רשות ורשות

יהודה בן-מאיר:      כשנראה שאנחנו יכולים להתכנס, שיהיה לנו ברור שמה שהוקם הוא מאגר אחד, כך שאם נצטרך נשנה גם את הנוסח

יהודה בן-מאיר:  חשוב להבין את זה, כדי שלא נסיים את העבודה ונשאר בלי כלום

יהודה בן-מאיר:      אז נכון לעכשיו מה שמופיע בטיוטה הוא מצב של מאגר של משרד הרווחה ומאגר של כל רשות ורשות מקומית, כדי שזה כרגע - - -     

ישראל אייכלר: אבל שני המאגרים האלה מסונכרנים?       

יהודה בן-מאיר: כן

יהודה בן-מאיר:  יש הוראת סנכרון בין שני המאגרים

ד"ר עדית סרגוסטי: אבל זה מסונכרן לא אוטומטית

צחי שלום: שני מאגרים מסונכרנים אוטומטית, יש את הידועים למשרד הרווחה והוא הבסיס המאגרי של המערכת

יהודה בן-מאיר: צחי, זה עוד לא אוטומטי במובן שעוד אין מערכת אוטומט

צחי שלום: אין לנו מערכת עדיין, אבל כשתהיה המערכת היא - - -     

ד"ר עדית סרגוסטי: כשתהיה

רויטל לן כהן: כשתהיה ועדיין הנוסח פה מתייחס לשני דברים שונים

יהודה בן-מאיר: רויטל, זה מה שאני מסביר

יהודה בן-מאיר:  כדי שלא בסוף נצא ובאנו בלי כלום

רויטל לן כהן: אבל אני מזכירה לך שאנחנו כחברה אזרחית כבר נכווינו מדברים שהיו פה והם כביכול גם כוונת המחוקק, וההתנהלות בשטח

רויטל לן כהן:  אז זה מקסים שזה יהיה ואנחנו מדברים על זה ולך אני מאמינה, זה לא קשור לזה שזה הנוסח

ישראל אייכלר: אפשר להמשיך לסעיף 13, בבקשה

נעה בן שבת: אדוני, זה היה ארוך מאוד

נעה בן שבת:  אולי אפשר לעצור בתקנת משנה (א) לדבר עליה ולאחר מכן לעבור לתקנת משנה (ב)

ישראל אייכלר: בבקשה

ישראל אייכלר:  יש למישהו הערה בעניין?     

ד"ר עדית סרגוסטי: כן

ד"ר עדית סרגוסטי:  הערה שנוגעת לסעיף הזה והערה שנוגעת באופן כללי - - -     

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  רק לסעיף הזה

ישראל אייכלר:  הזמן שלנו מאוד - - -     

ד"ר עדית סרגוסטי: לא, אבל זה משליך, אני רוצה - - -     

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  אנחנו לא בסימפוזיון

ד"ר עדית סרגוסטי: אז אני אדבר על הסעיף הזה

ישראל אייכלר: רק על הסעיף הזה

ישראל אייכלר:  אנחנו צריכים להתקדם

ד"ר עדית סרגוסטי: בסדר, אבל יש כאן בעיה עקרונית בתקנות

ד"ר עדית סרגוסטי:  כרגע התקנות קובעות – המאגר שבידי הרשות המקומית זה המאגר המצומצם שהוא נוגע לאנשים שלא מסוגלים לדאוג לעצמם בחירום

ד"ר עדית סרגוסטי:  במאגר המורחב, יש אנשים שיש להם קושי משמעותי לדאוג לעצמם בשעת חירום

ד"ר עדית סרגוסטי:  התקנות לא מטילות בידי הרשות המקומית שום חובה ביחס לאנשים האלה, זה רק אם לרשות המקומית יש אפשרות לפנות אליהם

ד"ר עדית סרגוסטי:       לגבי הסעיף הזה, לרשות המקומית אין גישה

ישראל אייכלר: אני ביקשתי על הסעיף הזה, ואת בחרת להגיד על משהו אחר

ד"ר עדית סרגוסטי: אני מדברת על הסעיף הזה

ישראל אייכלר: אין לי בעיה עם זה, אבל בפעם הבאה כשתבקשי רשות דיבור אני אדע שכשאנחנו מדברים על סעיף מסוים את הולכת לסעיף אחר

ד"ר עדית סרגוסטי: אני מדברת על הסעיף הזה אדוני, אני מדברת על הסעיף הזה רק עשיתי הקדמה כדי להבהיר

ד"ר עדית סרגוסטי:      הסעיף הזה אומר, שהרשות המקומית בשגרה לא יכולה לטייב את המידע לגבי המאגר המורחב, כלומר לגבי אנשים שיש להם קושי משמעותי

ישראל אייכלר: איפה זה כתוב?     

ד"ר עדית סרגוסטי: מה שמשתמע, זה שאין לה גישה למאגר הזה

נעה בן שבת: היא פועלת רק במאגר הרשות המקומית ומאגר - - -     

ד"ר עדית סרגוסטי: יש לה גישה רק למאגר המצומצם אין לה גישה למאגר המורחב, היא לא יכולה לפנות לאנשים והיא לא יכולה לטייב את המידע לגביהם

ד"ר עדית סרגוסטי:  זאת הייתה ההקדמה

נעה בן שבת: הסעיף הזה מאפשר גם לרשות המקומית להוסיף לתוך המאגר עוד מיידעים

נעה בן שבת:  זאת אומרת, גם לציין אם אדם הוא לא אדם המתגורר בביתו, הוא בעצם צריך לצאת מתוך המאגר

ד"ר עדית סרגוסטי: אבל זה רק על אנשים במאגר המצומצם - - -     

רויטל לן כהן: מאגר מצומצם כולל אנשים שהרשות מכירה

רויטל לן כהן:  מכירה זה אומר שאני צורך ממך שרות, זה לא אומר שאני לא אדם שהקשיים שלי מורכבים מאוד

ישראל אייכלר: רוצה להשיב?     

יהודה בן-מאיר: לפני שאשיב אני רוצה להסביר

ישראל אייכלר: תסביר את זה ותשיב לשאלות שלהם, כדי שיהיה ברור

יהודה בן-מאיר: אני מזכיר, בתוך המאגר שמשרד הרווחה מקים יש שתי שכבות: קבוצת האנשים שלא מסוגלים להתמודד בחירום – לזה קראנו המצומצם

יהודה בן-מאיר:  וקבוצת האנשים שיש להם קושי משמעותי – הם המורחב, מה שנקרא פחות מסוגלים אבל עם קושי משמעותי

יהודה בן-מאיר:      בהסדר שמוצג כאן בפני הוועדה, משרד הרווחה מעביר לרשות את המאגר המצומצם

יהודה בן-מאיר:  וזה מה שהיועצת המשפטית קראה ובזה עסקנו

יהודה בן-מאיר:  והטענה של עדית נכונה – במובן הזה הרשות המקומית לא מכירה בשגרה את מי שנמצא במאגר הרחב יותר והיא לא יכולה להתכונן לגביהם

יהודה בן-מאיר:  במובן הזה הטענה נכונה

ישראל אייכלר: אז מה אתה משיב על זה?     

יהודה בן-מאיר: אני עדיין לא משיב, אני שומע את זה

יהודה בן-מאיר:  כלומר, הטענה היא טענה נכונה

ישראל אייכלר: אז נצטרך להוסיף סעיף

יהודה בן-מאיר: אני לא יודע - - -     

ישראל אייכלר: או לצמצם את זה רק למאגר המצומצם

רויטל לן כהן: הטיוב בשעת שגרה צריך לכלול את כולם

נעה בן שבת: - - - צריך להסביר למה דיברתם על מאגר מצומצם מה היו ההשלכות ולמה

יהודה בן-מאיר: העניין הוא כמובן היכולות של הרשויות המקומיות בהינתן שאין להם משאבים נוספים, אם מה הם יוכלו להתמודד ואם נעמיס עליהן יותר מדיי – הן לא יוכלו

יהודה בן-מאיר:  אבל יש כאן מתח אמתי בין אותה רשימה  מצומצמת – וזה הסיכום עם מרכז השלטון המקומי שהיא תקבל ותבדוק ותטייב – לעומת המאגר הרחב

נעה בן שבת: אבל אולי אפשר לומר שאם הצליחו כבר להגיע לאנשים במאגר המצומצם אז הרשות תוכל לקבל את המידע גם מהמאגר המורחב

ד"ר עדית סרגוסטי: צריך גם לתת לרשות את הכלים להגיע גם לאנשים - - -     

ישראל אייכלר: אולי תגדיר לי גם לצופים וגם לפרוטוקול: מה ההגדרה לאדם ששייך למאגר המורחב ואדם ששייך למאגר המצומצם? אתה יכול להגדיר את זה יותר ממה שאמרת עד עכשיו?     

יהודה בן-מאיר: כן

יהודה בן-מאיר:  אני אתן דוגמה על אדם עם מוגבלות בתחום השמיעה

יהודה בן-מאיר:  אדם שיש לו ירידת דציבלים, מבחינת מספרים: מ-70 ומטה, מעל 71 – הוא נחשב אדם עם חרשות עמוקה, הוא לא מסוגל לשמוע כלום

יהודה בן-מאיר:  אני לא מדבר כרגע אם התקינו לו מכשיר או שהוא עבר ניתוח, אני עסוק במצב הבסיסי שלו

יהודה בן-מאיר:  אדם שירידת השמיעה שלו היא מ-50 ומטה – הוא אדם שיש לו קושי משמעותי בשמיעה

יהודה בן-מאיר:  יש קולות שהוא יוכל לשמוע, אבל למשל אזעקה בתוך הבית הוא לא יוכל לשמוע, בגלל הבידוד של הקירות

יהודה בן-מאיר:  הנה דוגמה בין קושי משמעותי לחוסר מסוגלות

יהודה בן-מאיר:      בתחום הראיה אותה הקבלה – אדם שמוגדר עיוור, יש לזה גם מספרים, חדות ראיה של 3/60, הוא עיוור מוחלט, כמעט ולא רואה כלום

יהודה בן-מאיר:  לעומת אדם שהראייה שלו היא ברמה של 6/60 או 18/60, אני לא זוכר בדיוק את המספרים, יש לו כבר קושי משמעותי בראייה

יהודה בן-מאיר:      זה מה שעשינו לאורך כל הדרך – הגדרנו את האנשים שיש להם קושי משמעותי ולא סתם קושי לעומת חוסר מסוגלות

יהודה בן-מאיר:  לגבי האנשים עם חוסר המסוגלות – הסיכום היה עד עכשיו שהרשות המקומית תכיר לפחות אותם, בגלל הקושי שלה והעדר המשאבים

ישראל אייכלר: את כל השאר היא לא תכיר?     

ד"ר עדית סרגוסטי: לא

ד"ר עדית סרגוסטי:  בשגרה היא לא תכיר

יהודה בן-מאיר: כרגע לפי ההצעה – היא לא מכירה בשגרה

ד"ר עדית סרגוסטי: היא לא מכירה בשגרה ואין לה חובות לגביהם בחירום

עופר גולן: אולי תיתן את המספרים יהודה

צחי שלום: המספרים מטורפים

רויטל לן כהן: סליחה, אז מה אם המספרים גבוהים והם יהיו עוד יותר גבוהים עכשיו אחרי המלחמה הזאת

רויטל לן כהן:  אז אנחנו נוותר על האנשים האלה? אז אפשר להפסיק לדון בתקנות

ישראל אייכלר: בכל זאת כדאי שנדע על מה מדובר, מה המספרים

יהודה בן-מאיר: אין לנו כאן מספרים מדויקים עדיין, אני מקווה שבפעם הבאה נוכל להציג

ישראל אייכלר: בערך, פחות או יותר

יהודה בן-מאיר: אנחנו מנסים להגיע למצב שבמאגר המורחב נגיע לכ- 200-300 אלף איש

ישראל אייכלר: בכל הארץ

יהודה בן-מאיר: בכל הארץ

יהודה בן-מאיר:  והמצומצם יהיה שליש מזה, אני עוד לא יודע

יהודה בן-מאיר:  אני לא רוצה סתם לזרוק נתונים, כדי שנדע על מה אנחנו מדברים

ד"ר עדית סרגוסטי: זה ברור לנו שהרשות המקומית צריכה כלים בשביל לפנות לאנשים האלה, אבל אי אפשר להשאיר אנשים שיש להם קושי משמעותי מחוץ למאגר הזה

יהודה בן-מאיר: היועצת המשפטית העלתה כאן אפשרות שרשות מקומית שהצליחה להשלים לפחות את יצירת הקשר והטיוב מול המאגר המצומצם – תוכל לפנות למשרד הרווחה שיקבל - - -     

רויטל לן כהן: לא, זה לא יכול להיות לטוב ליבה, אי אפשר לטוב ליבה

ישראל אייכלר: נשמע מה אומר מר גדעון זעירא

גדעון עזרא: תודה רבה

גדעון עזרא:  כפי שאמרתי, מבחינת סדרי גודל בכספת היום יש מידע שמבוסס בעיקר על מקבלי גמלאות לפי קריטריונים שביקש משרד הרווחה, לא כל הגמלאות ולפעמים לא כל גמלה

גדעון עזרא:  ב-5 בדצמבר היו בכספת כמעט מיליון וחצי אנשים מקבלי גמלה, 21% מהם היו רשומים גם במקביל במחלקות לשירותים חברתיים

גדעון עזרא:  זה אומר שכמעט מיליון ו-200,000 אנשים לא רשומים ומתוכם המחלקות לשירותים חברתיים אמורים לזהות מי זקוק לסיוע

ישראל אייכלר: מספרים אחרים לגמרי אתה אומר ממה שיש שם

גדעון עזרא: כי זה מבוסס על קריטריונים אחרים

יהודה בן-מאיר: הצגנו כאן בתחילת האירוע, שאם אנחנו ננפח את המספרים או נקפוץ לשמיים גם מילימטר – לא נתקדם

יהודה בן-מאיר:  ולכן אנחנו רוצים ללכת - - -     

ישראל אייכלר: שלב שלב

יהודה בן-מאיר: לא סתם שלב שלב, בתוכנית מסודרת ולמטה למעלה ולא לקפוץ - - -     

ישראל אייכלר: גם בתוכנית יהיו שלבים שונים

גדעון עזרא: אני משער שפער אפשרי זו העובדה שהיום בכספת מי שמקבל קצבת אזרח וותיק נכלל, ולהבנתי בתקנות אין קריטריון כזה

ישראל אייכלר: כל אזרח ותיק צריך עזרה?     

ד"ר עדית סרגוסטי: ברור שלא

גדעון עזרא: כיום בכספת, משרד הרווחה בנתונים שהוא ביקש - - -     

ישראל אייכלר: אנחנו מתמקדים בבעלי מוגבלויות

גדעון עזרא: נכון

גדעון עזרא:  אני אומר שזה אחד ההסברים לפער

ישראל אייכלר: על הפער הגדול

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת מלקו

צגה מלקו: אדוני יושב-הראש, הגעתי באיחור ועל כך אני מתנצלת

צגה מלקו:  קודם כל תנחומיי למשפחות שילדיהם נפלו – סא"ל רועי מרדכי ולוחמת שי גרמאי

צגה מלקו:  סא"ל רועי מרדכי היה חבר טוב של הבן שלי, הם שירתו ביחד

צגה מלקו:  ואני מאחלת החלמה מהירה לפצועים

צגה מלקו:      לעניינו, אזרח ותיק שלא צריך עזרה למה צריך להיכלל? למה לכלול אותו?     

ישראל אייכלר: זה מה שאמר יהודה, הוא אמר שבתקנות האלה אנחנו מכלילים רק בעלי מוגבלויות, וגם את בעלי המוגבלויות נעשה שלבים שונים – חלק לא מסוגלים וחלק שיש להם קושי משמעותי

יהודה בן-מאיר: כדי שנתקדם בצורה נכונה, סבירה ולא ננסה לתפוס את הכל ולא יקרה כלום בסוף

רויטל לן כהן: וצריך גם לזכור שברגע שאדם הופך להיות אזרח ותיק הוא צריך לבחור, וחלק מהם נחשבים אזרחים ותיקים למרות שהם אנשים עם מוגבלות ולפעמים אפילו עם מוגבלות מורכבת מאוד

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת, הם לא יהיו במאגר?     

רויטל לן כהן: אם הוא רשום לפי קצבת זקנה ולא לפי קצבת נכות – אז הוא לא רשום כאיש עם מוגבלות, כי מבחינת מדינת ישראל מדובר בכפל

צחי שלום: אני רוצה להתייחס

צחי שלום:  לא, רגע שנייה יש כאן בלבול

ישראל אייכלר: אתה רוצה להגיב על מה שהיא אמרה?     

צחי שלום: כן

צחי שלום:  בכלל על כל הדיון

צחי שלום:  יש פה שתי אוכלוסיות שהן בעלות צרכים – האוכלוסיות הידועות שהן בעצם המאגר המצומצם, מי שמוכר לרווחה יזוהה, יטופל וינוטר לאורך כל השנה בכל הביקורים שיש לו

צחי שלום:  יש אוכלוסייה נוספת שלמה – אנשים שלא מוכרים לרווחה, הם לא מוכרים לרשות

צחי שלום:  הרשות תתנדב ותשקיע ככל ביכולתה לבצע את הטיוב של המאגר הזה

ישראל אייכלר: למה שהיא תתנדב? היא חייבת על פי דין

צחי שלום: כי המשאבים הנדרשים לזה הם מאוד גדולים,  ואין לרשויות

ישראל אייכלר: 	זו לא התנדבות, אני לא מוכן לשמוע "התנדבות"

צחי שלום: אי אפשר לייצר פה - - -     

רויטל לן כהן: אין בעיה

רויטל לן כהן:  אנחנו נמליץ מהיום לכל אדם עם מוגבלות לגשת לרשות המקומית ולדרוש

רויטל לן כהן:  אתה חושב שיהיה לה קל יותר, כדי שגם בשגרה היא תצטרך לטפל באנשים שלא צריכים אותה

ישראל אייכלר: מה זאת ההתפרצות

ישראל אייכלר:  הוא באמצע זכות דיבור, היושב-ראש מעיר לו

ישראל אייכלר:  את לא יכולה לדבר בלי זכות דיבור

צחי שלום: יש פה שני מהלכים

צחי שלום:  יש פה מהלך שבא לעזור ולהכין את המדינה לאירוע חירום

צחי שלום:  באירוע חירום הזה אי אפשר לבוא ולהגיד שהרשות היום מסוגלת לעשות ניטור על כל האנשים שלה וליזום במשאבים הקיימים

צחי שלום:  גם כך אנחנו יודעים שהמשאבים מצומצמים מאוד במקום הזה, ולכן יש תהליכים בתקנות שמאפשרים גם לגופים נוספים להשתמש לביצוע תהליכים

צחי שלום:      אנחנו הצענו את זה לא אחת, אם רוצים לטייב את כל תושבי המדינה, צריך למצוא גוף שיעשה את זה ברמה הארצית ויקיים את זה ברמה הקבועה היום-יומית הסדירה

צחי שלום:       לא יכול להיווצר מצב שאנחנו נפיל כרגע עול על הרשויות שהן לא מסוגלות לעמוד בו, וזה ברור מאליו שהן לא מסוגלות לעמוד בו

צחי שלום:  אין לנו – את המשאבים, כוח האדם ואת היכולת לבצע את זה

ישראל אייכלר: אני אשמח ביום שהרשויות יבואו להגיד לי בוועדה שהן מסוגלות לעשות משהו

צחי שלום: הן עושות המון

ישראל אייכלר: הן עושות אבל תמיד באות ואומרות שצריך עוד ועוד תוספות

צחי שלום: נכון

צחי שלום:  אבל זה לא שקר

ישראל אייכלר: אבל מה שהוא עושה בתקנות – הוא לא מטיל על הרשות יותר מהמינימום שבמינימום

יהודה בן-מאיר: התשובה היא נכון, ועדיין גם צחי צודק וגם ההערה של עדית נכונה

ישראל אייכלר: אבל הוא מדבר כבר על מאגר, משרד, על מנגנון

ישראל אייכלר:  בסך הכל מדובר פה על מידע

צחי שלום: אבל מישהו צריך לעשות עבודה כדי – לטייב אותו, להתקשר, לעשות פעולות יזומות

ישראל אייכלר: בשביל זה יש את משרד הרווחה ויש את ביטוח לאומי

צחי שלום: לא, זה לא מופיע שם, זה בדיוק העניין

דבורה ביטון: - - - והמאגר, יש גם משפחות שמכירים את מי שזקוק, אי אפשר להחליט שכל מי שמוגבל צריך את העירייה

יהודה בן-מאיר: אדוני, לכן יהיה חשוב לעשות בוועדה דיון על תומך קהילתי, כדי לראות איך כן אפשר לסייע לרשות להתחיל לפחות עם צעד של סיוע, כדי שנוכל להתקדם לאנשהו

ישי יודקביץ: ישי יודקביץ, משרד הביטחון

ישי יודקביץ:  כל הנושא פה זה נושא של התמודדות בחירום

ישי יודקביץ:  בחירום הנחת העבודה היא שאנחנו מתמודדים עם משאב במחסור

ישי יודקביץ:  זאת אומרת יש מחסור שנוצר בגלל החירום ואנחנו צריכים לבחור בין חלופות גרועות

ישי יודקביץ:  זה מקרה קלסי של תפסת מרובה לא תפסת

ישי יודקביץ:      אתה צריך להתמקד בטיוב של המאגר המצומצם של האנשים של חוסר המסוגלות המוחלטת

ישי יודקביץ:  גם אם זה אכזרי אתה נותן סדר עדיפויות לאנשים שלא מסוגלים לחלוטין להתמודד

ישי יודקביץ:  ובנושא הקושי המשמעותי – אני לא אומר שלא צריך, אני רק אומר שאתה חייב לקבוע סדרי עדיפויות שהם בעייתיים בגלל שהמשאב הוא במחסור

רויטל לן כהן: סדרי העדיפויות לא יכולים להיות בניגוד לחוק

ישראל אייכלר: בסדר

ישראל אייכלר:  אנחנו נמשיך להקריא

יהודה בן-מאיר: רגע, אבל הייתה כאן עוד הצעה חשובה של היועצת המשפטית, לאפשר לרשויות שהצליחו להשלים את הטיוב - - -     

ישראל אייכלר: אתה יוצר פה אפליות בין רשויות

נעה בן שבת: אם יש לה כוחות ויש לה מסוגלות אז היא תגיע

ישראל אייכלר: אז רשות עשירה – יש לה, ורשות עניה – אין

רויטל לן כהן: ורשות שלא בא לה לא תעשה את זה ותגיד שהיא לא יכולה

ישראל אייכלר: ומי שלא גר בתל אביב ואין לו רשות עשירה שיש לה מספיק משאבים?     

יהודה בן-מאיר: אבל אדוני, אנחנו לא עוסקים פה במובן העמוק של אפליה אלא רוצים לקדם כמה שיותר קו

יהודה בן-מאיר:  אז אם תבוא רשות ואומרת "תקשיבו אני סיימתי לעבור על המאגר המצומצם, טייבתי

יהודה בן-מאיר:  למה אתם חוסמים אותי בשגרה להמשיך ולטייב - - -?"     

ישראל אייכלר: לא כתוב שצריך לחסום אותם

יהודה בן-מאיר: אבל אין כרגע אפשרות

נעה בן שבת: - - - שזה לא יחסום את הרשות המקומית להמשיך את הטיוב

ישראל אייכלר: זה בסדר

ישראל אייכלר:  אבל אני לא רוצה ליצור אפליות בין אנשים שגרים בשדרות לבין אנשים שגרים בתל אביב

רויטל לן כהן: אבל זה מה שיקרה

רויטל לן כהן:  זה מה שזה עושה

יהודה בן-מאיר: אבל זה יותר טוב מכלום

רויטל לן כהן: לא

רויטל לן כהן:  זה לא יותר טוב

רויטל לן כהן:  אני רוצה להגיד משהו אדוני

ישראל אייכלר: יש הבדל בין אם אני מתקין תקנה שמפלה לבין מה שאני אומר "מי שרוצה שיבוא"

רויטל לן כהן: לא אדוני, לא הגענו למצב הזה שאנחנו מנהלים דיון כזה באמצע מלחמה קיימת

רויטל לן כהן:  הגענו לזה כי במשך שנים כל ההתנהלות סביב אנשים עם מוגבלות, היא: יכול רוצה – ייתן, לא יכול לא רוצה – לא ייתן

רויטל לן כהן:  אז אי אפשר שכשסוף סוף עושים את זה, לעשות את זה על מי שיכול ורוצה

רויטל לן כהן:      סליחה, הזכויות שלנו הם לא לרצונו או לטוב ליבו של מישהו

נעה בן שבת: בסדר גמור

נעה בן שבת:  זה יישאר במאגר המצומצם

רויטל לן כהן: אבל אני רוצה להוסיף לדבריי

צחי שלום: אבל את פוגעת, כי אנחנו נשאר במאגר המצומצם

רויטל לן כהן: אני לא פוגעת, אתה פוגע ואני אשמח להסביר למה

ישראל אייכלר: מה שאמרה היועצת המשפטית, זה המושג של: זה נהנה וזה לא חסר

ישראל אייכלר:  על זה היא דיברה

ישראל אייכלר:  ועל זה כתוב כופין על מידת סדום

ישראל אייכלר:  זאת אומרת מותר להגיד אם זה נהנה וזה לא חסר – צריך לעשות את זה

ישראל אייכלר:  ולכן לגבי מה שהיא אמרה לא שיתנו יותר אינפורמציה לעיר עשירה ופחות אינפורמציה לעיר עניה, מזה חששתי

ישראל אייכלר:  אלא היא אומרת שהמאגר יהיה פתוח למי שירצה לקחת עוד

יהודה בן-מאיר: פשוט שהיא תוכיח שהיא יכולה להמשיך לטייב והיא תקבל

רויטל לן כהן: אדוני, אני מבקשת להתייחס לזה

רויטל לן כהן:  זה יוצר מצב קשה כבר היום בדברים אחרים

רויטל לן כהן:  ואני אומרת לך כחברה אזרחית כאישה עם מוגבלות, כאימא לילדים עם מוגבלות, וכמי שנמצאת בארגון ארצי של הורים לילדים עם מוגבלות, אני אמליץ לכל האנשים עם מוגבלויות ולכל ההורים לילדים עם מוגבלויות לגשת לרשות המקומית, לפתוח תיק ולדרוש הכרה

רויטל לן כהן:      כי מה שקורה היום זה שמי שכמוני לא חייב לקבל שרות מהרשות, אז אני לא מוכרת לרשות ואני משלמת מהכיס שלי על השירותים שהמדינה הייתה צריכה לתת לי

רויטל לן כהן:  אבל אם התוצאה של זה תהיה שבזמן חירום יתעלמו ממני, אני אציע לכל אדם עם מוגבלות במדינת ישראל לדרוש מהרשות המקומית הכרה, כי אחרת הוא ימצא את עצמו במאגר המורחב

רויטל לן כהן:  לא יעלה על הדעת הדבר הזה

דבורה ביטון: בוודאי מתבקש שמי שצריך הכרה בהחלט צריך - - -     

ישראל אייכלר: רגע, את חייבת לשמוע תשובה מהיועצת המשפטית כי נראה לי שאת לא הבנת בכלל את הכוונה

רויטל לן כהן: אני הבנתי היטב

נעה בן שבת: גם המאגר המצומצם וגם המאגר המורחב כוללים גם אנשים שמוכרים ברשות המקומית וגם אנשים שאינם מוכרים, לפי הסטנדרט שציין קודם יהודה, וזה מופיע פה בתוספת לתקנות

נעה בן שבת:  אז זה לא קשור לשאלה אם הם מוכרים או לא

רויטל לן כהן: נכון

רויטל לן כהן:  ועדיין יש שם אנשים שלא מבינים - - -     

ישראל אייכלר: אני לא בא פה לוויכוח, את צריכה להבין

ישראל אייכלר:  את יושבת בוועדה שצריכה להתקין תקנות, את אומרת את דעתך ואנחנו שומעים אותה ומכבדים אותה וגם הערות נכונות - - -     

רויטל לן כהן: זה לא דעתי, אני מכירה את זה - - - בשני העשורים האחרונים

ישראל אייכלר: גם הערות נכונות שאמרת נרשמו בתקנות ואת יודעת את זה, ומה שעשית פה עכשיו, או שאת לא הבנת ונראה לי שאת מבינה - - -     

רויטל לן כהן: אז אני אנסה להסביר שוב

ישראל אייכלר: כי אמרת פה משהו נורא שהוא לא נכון

ישראל אייכלר:  שכאילו אנשים עם מוגבלויות שאינם רשומים יופלו לרעה לעומת אלה שרשומים

ישראל אייכלר:  לא זה מה שכתוב בתקנות ולא על זה דיבר יהודה ולא על זה דיברה היועצת המשפטית

רויטל לן כהן: אני אסביר שוב

ישראל אייכלר: את לא תסבירי לפני שתשמעי את מה שאני אמרתי

ישראל אייכלר:  אני אמרתי - - -     

רויטל לן כהן: למשל אוטיזם

רויטל לן כהן:  לא משנה איפה אתה, אתה נחשב אותו הדבר

ישראל אייכלר: אם את לא תתני לי לדבר, אז אני אבקש ממך רשות דיבור

ישראל אייכלר:  לפי מה שיצא מהדיבורים שלך, מי שצופה וצופים בנו אנשים רבים, אפשר לחשוב שעשו שאנשים עם מוגבלות מסוימת שאינם רשומים ואינם מוכרים – יופלו לרעה

ישראל אייכלר:  לא זה הדבר שדיברנו עליו עכשיו

ישראל אייכלר:      הם עשו שני שלבים של קושי של מוגבלות – אחד, אדם שלא יכול להסתדר, ושני, אדם שיש לו קושי

ישראל אייכלר:  הם עשו שני רבדים, לא משנה אם הוא מוכר או לא, כי גם המוכרים והלא מוכרים – אלה שנמצאים במצב של בלתי מסוגלות מכוסים, ואלה שנמצאים במרחב הרחב יותר הם יהיו בשלב הבא

ישראל אייכלר:  כך הבנתי מיהודה וכך הבנתי מהיועצת המשפטית

ישראל אייכלר:  חשוב מאוד שזה יתוקן בפרוטוקול

רויטל לן כהן: נכון

רויטל לן כהן:  אבל אנשים שלא מכירים אותם, אתה לא יודע באמת אם הם נמצאים במצב הזה או הזה

רויטל לן כהן:  כי חלק מהמוגבלויות יש להם קוד שהם אוטומטית מקבלים שהוא זקוק, ויש כאלה שאם אתה לא בודק עם האדם אתה לא תדע

ישראל אייכלר: זה נושא אחר, זה לא הנושא שדיברנו עליו

ישראל אייכלר:  אנחנו דיברנו על רשות שרוצה לקבל יותר מידע

רויטל לן כהן: זה בדיוק הנושא

רויטל לן כהן:  אתה לא יודע

ישראל אייכלר: יהודה, מה אתה עונה על מה שהיא טוענת שיש כאלה שאתה לא יודע בכלל באיזה מצב הם

יהודה בן-מאיר: האבחנה בין שתי קבוצות אנשים עם מוגבלות, היא הפרדה שלא קשורה לאם אדם מוכר או לא ברשות המקומית

ישראל אייכלר: את זה אמרתי כבר

ישראל אייכלר:  אבל לגבי מי שאינו מוכר, איך אתה יודע אם הוא במצב קיצוני או במצב - - -?     

יהודה בן-מאיר: את זה אנחנו יודעים לפי תבחיני הכניסה לתוך המאגר שנביא ונעשה דיון על זה כאן בוועדה

יהודה בן-מאיר:  התבחינים קובעים מי הוא האדם עם מוגבלות משמעותית - - -     

ישראל אייכלר: בלי הבדל אם הוא רשום או לא רשם במחלקת הרווחה

יהודה בן-מאיר: נכון

רויטל לן כהן: אבל אדוני, מדובר על קודים של ביטוח לאומי והם לא יודעים להבדיל, הם קבעו אפריורית

נעה בן שבת: של ביטוח לאומי, של משרד הרווחה של משרד הבריאות לעניין שיקום חולי נפש

רויטל לן כהן: נכון אבל זו קביעה אפריורית ביחס לקבוצה מאוד גדולה

רויטל לן כהן:  חלקה יכולה וחלקה לא יכולה

רויטל לן כהן:  ובכל פעם שאנחנו מנהלים את הדיון הזה מול ביטוח לאומי או מול משרד הרווחה התשובה שאנחנו מקבלים זה שאין להם יכולת לעשות בדיקה נקודתית ולכן הם עובדים בהגדרות כלליות

רויטל לן כהן:  ובהגדרות הכלליות האלה נכנס גם מי שלא צריך ולא נכנס מי שצריך

דבורה ביטון: בעקבות התקנות שעתידות לצאת, האם לא כדאי שהרשויות או משרד הרווחה יפרסם שאנחנו עובדים על התקנות? ומי שרואה את עצמו רוצה להיות חלק, זה יכול לתת תשובה לאלה שכרגע לא תיעדו את עצמם בשום מקום, ויכול להיות שהם או המשפחה חושבת שכן, כדי שיוכלו לפנות באיזה ערוץ לדווח על עצמם בהנחה שהם לא קיימים

דבורה ביטון:  יכול מאוד להיות שזה משהו שיכול לכסות את מה שהיא אומרת

ישראל אייכלר: יש כאלה שלא רוצים להיות ורשומים בלשכות הרווחה

רויטל לן כהן: כי יש הבדל בין מאגר כללי לחירום ובין הרשות המקומית שלא תמיד בא לי שהיא תדע אליי

רויטל לן כהן:  זה שני דברים שונים

רויטל לן כהן:  כי במה שקשור למאגר אני רוצה שידעו עליי

דבורה ביטון: איך את מציעה לפתור את הסוגיה שאת מציעה? זה נכון שירשמו, חבל שכאלה שיש להם צרכים מיוחדים בוחרים לא להירשם כי אני לא יודעת כמה הרווחה יכולה להזיק במקרים כאלה

רויטל לן כהן: את יודעת כמה ילדים הוצאו מבתיהם רק כי ההורים שלהם היו עם מוגבלות?     

דבורה ביטון: אם הם הוצאו מהבית זה משיקולים אחרים, ותאמיני לי 12 שנים עבדתי בזה

רויטל לן כהן: אני החזרתי שני ילדים כאלה

דבורה ביטון: לא לא

רויטל לן כהן: אל תגידי לי לא, אני יודעת, אני הייתי בהליכים בבית המשפט

דבורה ביטון: אני אגיד לך לא, משום שאני ייצגתי דווקא את ההורים שניסו להוציא את הילדים

רויטל לן כהן: הייתי בבית המשפט שהשופט נתן ביקורת - - -     

דבורה ביטון: זו טענה שהיא לא נכונה - - -     

רויטל לן כהן: היא טענה נכונה ומגובה על ידי מסמכים של משרד הרווחה

רויטל לן כהן:  משרד הרווחה עשה ועדה והודה שזה נכון

דבורה ביטון: משרד הרווחה חוטף ילדים כי ההורים מוגבלים

דבורה ביטון:  יצאת מפרופורציות

רויטל לן כהן: משרד הרווחה עשה ועדה והודה שזה נכון

ישראל אייכלר: אנחנו חרגנו מנושא התקנון

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת מלקו מה את אומרת?     

צגה מלקו: סליחה, מה את מציעה?     

רויטל לן כהן: אני מציעה שבכל מה שקשור למאגר הספציפי הזה לפחות פעם אחת צריך שיפנו גם לאנשים במאגר הרחב

רויטל לן כהן:  לא יכול להיות שהאנשים האלה בהתאם להגדרה כללית הם חידה

רויטל לן כהן:  לא יכול להיות מצב כזה

ישראל אייכלר: מה התשובה יהודה?     

יהודה בן-מאיר: אני מציע שיערך כאן דיון על התומך הקהילתי כדי שנחשוב ביחד, איזה עזרה הרשות תקבל לפחות בחירום ואולי גם קצת בשגרה

ישראל אייכלר: מה זה יגרום? איך זה יפתור את הבעיה שעלתה פה?     

ד"ר עדית סרגוסטי: יהיו להם כלים להגיע ליותר אנשים

יהודה בן-מאיר: כי מה שהעלו כאן נציגי השלטון המקומי, הקושי במשאבים הוא אמתי ונכון ולכן צריך לראות – ואנחנו רק מדברים על חירום – איך עוזרים לה לממש אותו

רויטל לן כהן: כבר היום יש יותר מדיי תיקים על כל עובד סוציאלי, אם בנוסף לתיקים שיש לו והוא גם לא מגיע אליהם, הוא יצטרך גם לטייב – הוא לא יגיע לאף אחד אף פעם

רויטל לן כהן:  הם צריכים יותר עובדים זה נכון

צגה מלקו: אדוני יושב-הראש, אני חושבת שאם אנחנו במצב חירום צריך להיות לנו סדר עדיפויות

צגה מלקו:  כל הבעיות שהיו, הסחבת, בסופו של דבר במצב חירום אנחנו רואים את הקושי

צגה מלקו:  אנחנו במצב חירום צריכים סדר עדיפות אי אפשר כל הקושי שהיה - - -     

רויטל לן כהן: אין בעיה עם סדר עדיפות בחירום, אבל כדי שתדעי מה סדר העדיפות את צריכה את השגרה בשביל לקלוט אותו

ישראל אייכלר: היא לא שאלה אותך שאלה, היא רצתה להביע דעה וזכותה כחברת כנסת להביע דעה

ישראל אייכלר:  אז בואי נשמע מה דעתה

צגה מלקו: אני חושבת שבמצב החירום צריך להיות סדר עדיפות במי מטפלים בעדיפות ראשונה

צגה מלקו:  כל הקושי והשתלשלות הדברים שהייתה במשך השנים, עכשיו מסתבר שבמצב החירום אנחנו לא נפתור אותו

רויטל לן כהן: את רוצה לייצר סדר עדיפויות בשעת חירום

רויטל לן כהן:  את סדר העדיפויות יש לסדר בשגרה

צגה מלקו: אני מסכימה שתהיה התייעלות, התייעלות זה חשוב

צגה מלקו:  אבל לא יכול להיות שעכשיו כל מה שהיה נכניס אותו, אפילו גלשנו לנושאים שלא רלוונטיים לדיון כמו הוצאת ילדים מהבית

צגה מלקו:  זה לא נכון

רויטל לן כהן: שאלתם למה אנשים - - -     

ישראל אייכלר: למה את עונה בשעה שלא ביקשת רשות ולא נתתי רשות דיבור

ישראל אייכלר:  אני לא רוצה שתעני לחברת הכנסת, זכותה להביע את דעתה מבלי שתעני לה

ישראל אייכלר:  היא לא שאלה אותך שאלה

ישראל אייכלר:  היא הביעה דעה והדעה שלה לגיטימית

ישראל אייכלר:  "לשמ"ה" רצית לדבר?     

אסתר קרמר: אסתר קרמר עמותת לשמ"ה

אסתר קרמר:  אני רציתי לחזק את מה שאמרה חברתי ולהגיד שמה שקורה הוא שהרבה פעמים אנשים שהמצב שלהם מורכב יותר, ואני מסכימה עם מה שאמרה חברת הכנסת שבזמן חירום אנחנו בבעיה גדולה מאוד, אז אנחנו צריכים לפני שאנחנו מגיעים לזמן חירום להיות מדויקים

אסתר קרמר:  זה קורה במיוחד אצל מתמודדי נפש אבל גם אצל אנשים אחרים שהמצב שלהם הוא לא קשה מאוד לסדר אותו לפי החומרה שלו אם אנחנו רק נלך לפי אחוזי נכות או לפי הגדרות

אסתר קרמר:      בזמן הטיוב חייב שיהיה אדם שידבר עם כל אדם ששייך למאגר בשביל להחליט, במיוחד אני אדבר על עוד נושא שמדבר על ריבוי מוגבלויות שבכלל לא מדבר פה בתוך התקנון

אסתר קרמר:  שאם למשל בן אדם הוא עם נכות פיזית וגם עם נכות נפשית, או עם אוטיזם וגם עם נכות רפואית למשל, זאת אומרת שיש לו כמה מוגבלויות, אין החלטה שמחברת את שני הדברים האלה

אסתר קרמר:      ברגע שיהיה מישהו שיעשה את טיוב המידע כבר בזמן שגרה, כשיגיע מצב חירום ידעו שהבעיה שלו היא הרבה יותר מורכבת

אסתר קרמר:  כי אם יש לו גם חרדות אבל בחרדות הוא קצת מתחת למאגר הכי חמור, וגם נכות פיזית שגם שם הוא קצת מתחת אבל החרדות יחד עם הנכות הפיזית מביאים אותו אי שם למקום הרבה יותר גבוה וצורך הרבה יותר משמעותי

ישראל אייכלר: יהודה, אז מי קובע את רמת המוגבלות של האדם? למשל בדוגמה שהיא הביאה שהוא ככה וגם ככה

יהודה בן-מאיר: כחלק מהצעת התקנות יש תבחינים, בתוך התבחינים ההצעה בנויה לפי כל מוגבלות, בנוסף למשל הביטוח הלאומי, סליחה שאני מצביע על עופר, יש מבחנים שנקראים "מבחני תלות" שאלה מבחנים תפקודיים בין אם זה בהיבט פעולות היום-יום, היכולת שלי להתנהל בפעולות היום-יום והצורך שלי בהשגחה

יהודה בן-מאיר:  אלה מבחנים חוצים, שאדם שיש לו תחלואה כפולה או משולשת הוא ייפול ברשת של המבחן הזה

יהודה בן-מאיר:  כלומר, דרך המבחן הזה נוכל לאתר גם אנשים שיש להם מעבר למוגבלות אחת, מה שבתבחינים לא מופיע בצורה ישירה

רויטל לן כהן: לא בהכרח

יהודה בן-מאיר: שניה רגע

ישראל אייכלר: הוא אומר שזה יהיה

רויטל לן כהן: אבל אנחנו גם קראנו את התקנות ואנחנו חושבים שזה לא מדויק האמירה הזאת שזה יהיה

יהודה בן-מאיר: רויטל, אנחנו דיברנו על זה שאנחנו כאן כולנו רוצים שהעסק - - -     

ישראל אייכלר: אולי כדאי שתרשמי כשנגיע לתבחינים להתאים את זה לפי מה שדיברנו עכשיו

ישראל אייכלר:  נקדם

נעה בן שבת: סעיף קטן (ב) בעמוד 19

נעה בן שבת:          פה אנחנו מדברים על מידע שלא מועבר ממשרד הרווחה, הוא מידע שהרשות המקומית מכירה אותו

ישראל אייכלר: אז שהיא תעביר את זה גם למשרד הרווחה

נעה בן שבת: והיא מצרפת אותו - - -

ישראל אייכלר: העירייה גם תצטרך להעביר למשרד הרווחה כמו שמשרד הרווחה מעבירים לעירייה

ישראל אייכלר:  שיהיה סנכרון

יהודה בן-מאיר: לגמרי

נעה בן שבת: אז צריך אולי להגיד את הדבר הזה

יהודה בן-מאיר: זה מופיע בסעיף (ד), מיד אחריו

יהודה בן-מאיר: כולל גם אנשים שהיא הוסיפה

רויטל לן כהן: ושוב אנחנו רואים שמדובר פה כביכול על "יעבירו", זה לא בסיס נתונים אחד

רויטל לן כהן:  אז אם אחר כך תחליטו שזה בסיס נתונים אחד, צריך לשנות את הנוסח הזה

ישראל אייכלר: סעיף (ה)     

ישראל אייכלר: גדעון רצה להעיר פה משהו

גדעון עזרא: יש לי שאלה

גדעון עזרא:  היום, עד כמה שידוע לנו, למשל אין אפשרות אם רשות מקומית מבינה שאדם ברשימה בעצם לא מתגורר ברשות אלא ברשות אחרת, בגלל שהכתובת לא הייתה מעודכנת, אין אפשרות לעדכן את זה במערכת

גדעון עזרא:  השאלה אם במסגרת התקנות תהיה אפשרות כזאת?     

יהודה בן-מאיר: כחלק ממערכת היחסים בין הרשות המקומית למשרד הרווחה, טעויות שתמצא הרשות היא תדווח אותן למשרד הרווחה

יהודה בן-מאיר:  אני חוזר ומזכיר, בגלל שמשרד הרווחה הוא זה שמקים ושולט ברמה הארצית על כל המאגר הגדול הזה, תיקונים משמעותיים צריך לעשות במקום אחד ולכן הוא זה שצריך להיות מדווח על זה ולתקן

ישראל אייכלר: אתה רצית לדבר משהו כללי על המאגר? זה הזמן כי אנחנו עוברים לפרק אחר, פרק (ד)

גדעון עזרא: אני לא אחזור על דברים שכבר אמרתי

ישראל אייכלר: מה שאמרת בוודאי לא, אבל רצית להגיד משהו על מה שקורה היום

גדעון עזרא: אני מדגיש שוב, המאגר היום מבוסס בעיקר על נתונים מהביטוח הלאומי, בתקנות המוצעות יש גם מקורות נוספים ולכן מטבע הדברים יש קבוצות שהיום לא נכללות ושהתקנות יעברו הם כן יכללו ולהיפך

גדעון עזרא:       כפי שדיברנו עכשיו יש קבוצות, למשל מקבלי קצבת אזרח ותיק, שלא יכנסו למאגר במסגרת התקנות

גדעון עזרא:  וסוגיית התבחינים היא באמת אחד האתגרים המרכזיים שאנחנו מזהים וגם העלנו במסמך כל מיני דוגמאות לקבוצות שהיום לא נכנסות

גדעון עזרא:  למשל, בכספת כפי שהיא היום אני מבין שיש עדכון בבקשת המידע, אבל בכספת כפי שהיא נכון לשבוע שעבר אני לא יודע מה קורה היום, נכללים רק מקבלי קצבת נכות עם נכות רפואית מצטברת של 80% ומעלה

גדעון עזרא:  זה אומר שמבין מקבלי קצת נכות שיש להם פחות מ-80% – הם לא נכללים, ובשבוע שעבר עלתה סוגיית אנשים עם נכות נפשית

גדעון עזרא:      מבחינת היכולת לעקוב אחרי השימוש בכספת

גדעון עזרא:  השימוש בכספת דורש גישה כמו שאמרתי, אז מתוך 259 רשויות מקומיות נכון לאמצע דצמבר, 253 קיבלו גישה וחתמו על טופס סודיות, ארבע לא חתמו ושתיים – הרשויות התעשייתיות שדיברנו עליהם, בניגוד למה שנקבע או לפחות עולה בהצעת התקנות – הן לא מקבלות גישה לכספת

ישראל אייכלר: קבענו שבגלל שאנשים ישנים או נמצאים שם אז הם גם יכללו

גדעון עזרא: נכון

גדעון עזרא:  אבל כיום אותו מאגר לפי תשובת משרד הרווחה לא מונגש לרשויות האלה

גדעון עזרא:  מבין 253 הרשויות המקומיות, צריך להוריד באופן אקטיבי את המידע, נכון לאמצע דצמבר רבע מהם לא אחזרו את המידע, כלומר, הם לא השתמשו

דבורה ביטון: למה זה קורה בעצם? המידע כל כך חשוב, מה מונע מראשי ערים או מעיריות לא להבין שהמידע הזה חייב להיות ולא לחכות לזמן אמת - - -     

גדעון עזרא: אני לא יודע מה השכיחות של הסיבות, אבל מנו בפנינו מספר סיבות

גדעון עזרא:  כפי שאמרתי קודם, זו יכולה להיות הסיבה של הגעה פיזית ואין גישה מרחוק, ניסיון - - -     

ישראל אייכלר: היום בעידן המחשב אפשר לגשת מרחוק אל המאגר

דבורה ביטון: - - -     

גדעון עזרא: מה שנמסר לנו שזה כנראה תלוי בסוג המערכת של כל רשות

גדעון עזרא:      ניסיון שלילי עם המאגר, למשל בתקופת הקורונה והצורך לטייב את המידע בזמן חירום

גדעון עזרא:  עלה פה מחסור בכוח אדם, הסתמכות על רשימות אחרות שהוכנו בשגרה, יש גם כנראה רשויות מקומיות גם כאלה

גדעון עזרא:  ובנוגע ל-75% מהרשויות שכן אחזרו את המידע – 190 רשויות, אנחנו גם לא יודעים מה הם עשו עם המידע הזה בפועל

רויטל לן כהן: והנה למה זה לא יכול להיות לחסדיהם

גדעון עזרא: הרשויות לא נדרשות לדווח למשרד הרווחה מה הן עשו עם המידע, או עם כמה אנשים הן יצרו קשר

גדעון עזרא:  זאת נקודה שאולי גם כדאי לקחת בחשבון

ישראל אייכלר: דיברנו לפני כמה דקות עם יהודה והוא אמר שיש סנכרון בית הרשות לבין משרד הרווחה, ובין משרד הרווחה והרשות

ישראל אייכלר:  וזה יהיה דו-צדדי

רון אשכנזי: אפשר להגיב? רון אשכנזי מהלשכה המשפטית של משרד הרווחה

גדעון עזרא: ברשותך, רק לנקודה הזאת

גדעון עזרא:  הכוונה לדיווח למה הם עשו עם המידע בחירום, כלומר למשל, עם כמה אנשים הם יצרו קשר בחירום

גדעון עזרא:  אני לא יודע אם התשובה של יהודה התייחסה לסוגיה הזאת

נעה בן שבת: ובשגרה הם לא פותחים את זה בכלל כי המאגר פועל אחרת לגמרי

רון אשכנזי: הנושא של כספת נצורה זה שם לקובץ שמועבר בהעברת מידע בין גופים ציבוריים, מידע שמגיע מהמוסד לביטוח לאומי בנוסף למידע שיש במשרד, מבצעים הצלבות ויורד אל הרשויות המקומיות בהעברת מידע בין גופים ציבורים בשעת חירום

רון אשכנזי:  לצורך העניין הגישה אליו היא רק בשעת חירום, זה התנאי בהסדר הזה גם מול המוסד לביטוח לאומי

רון אשכנזי:  זה מידע רגיש מאוד, בסופו של דבר אלה אנשים שיודעים שהם ברשימה הזאת, הרשימה הופכת באופן אוטומטי לרגישה

רון אשכנזי:      זה שונה מהמהות של התקנות שהן הסדרה כוללת לא רק של העברות מידע אלא גם של התנהלות

רון אשכנזי:  בהעברת מידע בין גופים ציבורים, האחריות של כל גוף שמבקש או מקבל מידע היא עליו, והוא עושה או לא עושה את השימוש שמוגדר במסגרת הזאת

רון אשכנזי:      בפרויקט הזה של כספת נצורה – משרד הרווחה ביחד עם המוסד לביטוח לאומי הבינו לפני למעלה מעשור שיש צרכים בשטח, והרבה אנשים עם מוגבלות שלא יודעים שצריך לפנות אליהם ולייצר סדרי עדיפויות ואז נוצר הדבר הזה

רון אשכנזי:  הוא השתכלל במהלך השנים בהקשר של אזרחים ותיקים ובקורונה הבנו, היה צורך לכל הרשויות לדעת מי כל האזרחים הוותיקים שמתגוררים בהן, לתת להם סיוע

רון אשכנזי:  כולם היו נצורים בבתיהם היה צריך מזון וסיוע בתרופות וכו', לא רק למי שמקבל קצבה מיוחדת – גמלת סיעוד, או מוכר במחלקה לשירותים החברתיים

רון אשכנזי:      בסופו של דבר, זה המאגר שקיים היום בהקשר של כספת נצורה, זה שונה מהמאגר שבונים פה, זה משהו שהוא נזיל, אפשר לשנות אותו בכל עת – להוסיף או להוריד, זה לא בהכרח משהו מקובע

רון אשכנזי:  ושוב, חשוב להבין שזה הסדר נקודתי שנעשה מתוך הבנת צרכים ורצון של כל הגורמים לעזור, באופן שונה מהתקנות שמחייבות הרבה מאוד תהליכים בין העברות של מידע ובין טיובים ושימוש בחירום

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  יש לי שאלה אליך

ישראל אייכלר:  היה פה אליקו והוא טען שהאנשים שמוכרים במשרד הבריאות ואינם מוכרים ברווחה לא נמצאים בכספת, ועו"ד רון אשכנזי ביקשתי ממך לבקש לפי חוק הגנת הפרטיות את הפרטים של הנותרים לפי צרכיהם ולעדכן את הוועדה בפעולות שננקטו

ישראל אייכלר:      אני רוצה להגיד לפרוטוקול על מה דובר

ישראל אייכלר:  דובר על אנשים שמבחינת מצבם הנפשי רשומים במשרד הבריאות לגבי מי שאינו מוכר לביטוח לאומי, ולפי עורכת הדין שרונה עבר הדני מדובר ב-5,000 אנשים

ישראל אייכלר:  מה עשיתם בעניין?     

דבורה ביטון: בעיקר זה מתמודדי נפש, שמרביתם הם לא תחת - - -     

ד"ר עדית סרגוסטי: אליקו בזום והוא ממש מבקש לדבר

ד"ר עדית סרגוסטי:  הוא באילת בזום

ישראל אייכלר: אליקו רוצה לדבר? הבעיה שהשעון רץ, הייתי רוצה מאוד להעלות את אליקו, אבל הבאתי את השאלה שלו ושהוא ישמע את התשובה

רון אשכנזי: בקצרה, אנחנו לאחר הדיון, הדיון המשותף של אופן הגדרת הקריטריונים לצורך ההגשה של הבקשה להעברת מידע באופן ציבורי

רון אשכנזי:  הוגשה בקשה, משרד הבריאות ידון בה בהקדם האפשרי ונקבל את המידע

ישראל אייכלר: משרד הבריאות ידון בהקדם האפשרי - - -     

רון אשכנזי: המנגנון של העברת מידע בין גופים ציבורים הוא קבוע בהתאם לפרק ד' לחוק הגנת הפרטיות ותקנות הגנת הפרטיות שעוסקות באחזקת מידע והעברת מידע בין גופים ציבוריים, שקובעות שבכל גוף ציבורי יש ועדה – גם ועדה ששולחת בקשות וגם ועדה שמקבלת בקשות, זו אותה הועדה

רון אשכנזי:      יש פרוצדורה של מילוי טופס שצריך להגדיר בו את כל הפרטים ומורשי הגישה וכו', על בסיס הטופס הזה גם התקנות פה מונחים גם דומים וגם מייצרים אפשרות - - -     

ישראל אייכלר: שורה תחתונה, האם המידע במשרד הבריאות יעבור למשרד הרווחה ומתי?     

רון אשכנזי: יעבור אחרי שיאושר במשרד הבריאות

רון אשכנזי:  אחרי שהבקשה תאושר על ידי הוועדה להעברת מידע בין גופים ציבוריים - - -     

ישראל אייכלר: מתי זה יהיה?     

רון אשכנזי: אני לא יודע?         

ישראל אייכלר: מי צריך להפעיל אותם?     

רון אשכנזי: משרד הבריאות

רון אשכנזי:  הבקשה הועברה אליהם והם ידונו בה

ישראל אייכלר: אני מבקש לשלוח להם תזכורת, שהוועדה מחכה לתשובה האם הם מסונכרנים אתכם - - -     

רון אשכנזי: עורכת הדין שרונה עבר הדני ואני ערכנו את הבקשה הזאת ביחד והיא מודעת לדחיפות

משה סולומון: יושב-ראש הוועדה, נמצאת בזום שרונה מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות

ישראל אייכלר: משרד הבריאות

ישראל אייכלר:  אם אתם רוצים לפתוח את הזום אני חייב קודם כל את אליקו לדקה ואחרי זה אותה לדקה

נעה בן שבת: אפשר גם את הדס אגמון מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות

ישראל אייכלר: וגם את הדס אגמון

ישראל אייכלר:  אליקו, יש לך דקה

אליקו שליין: שלום לכולם, אני אספר עליי כמקרה בוחן

אליקו שליין:  אני נמצא באילת ואני נאלץ לעזוב את המלונות באילת מכיוון שמפקירים אותנו לנפשנו ומשחקים במשחקים, משחקים בנו בין משרד הבריאות למשרד הרווחה

אליקו שליין:  בינתיים אנחנו באמצע המלחמה, אני צריך לחפש פסיכיאטר ומכבי לא נותנת שרות, חוסן לא מוכנים לתת שרות כי אני מתמודד נפש

אליקו שליין:      כולם סוגרים את הדלת

אליקו שליין:  משרד הרווחה לא ביקר אותי אפילו פעם אחת, אפילו שאני כתוב אצלם כבן אדם עם מוגבלות שחי לבד בגפו עם כלב וזקוק להשגחה צמודה

אליקו שליין:      אני אומר בכאב לב לפני שבוע היו לי מחשבות אובדניות לקפוץ מהחלון שבחדר מכיוון שאף אחד - - -     

ישראל אייכלר: לא, אליקו אתה לא עושה את זה, אנחנו צריכים אותך פה

אליקו שליין: לא נותנים לנו את המענה

אליקו שליין:  ולצערי הרב פוגעים בנו ומחריבים את נפשנו, לא מכירים בנו

אליקו שליין:  אין לנו שום ייצוג משפטי - - -     

דבורה ביטון: אליקו, למי פנית באילת? פנית ללימור? דיברת עם דוידי? תפנה אותי כדי שאני אבדוק את הסוגיה, זה חמור מאוד

אליקו שליין: פניתי לכל הגורמים, כולל במיילים כולל לדוידי, ומפקירים אותנו ואנחנו לבד ואין מי שייצג אותנו ואנחנו אוכלוסייה מוחלשת

דבורה ביטון: מה אתה צריך נכון לעכשיו שיעזור לך?     

אליקו שליין: אני חייב פסיכיאטר וכנראה שמחר אני עוזב את אילת לעיר במרכז שתקלוט אותי ותיתן לי פסיכיאטר, אני צריך מעקב צמוד, יש לי החמרת מצב ויש בעיה עם נפגעי איבה

ישראל אייכלר: אליקו, לאן אתה עובר?     

אליקו שליין: אני עדיין לא יודע אבל למרכז

אליקו שליין:  אני מקווה ששם ירצה לראות אותי פסיכיאטר

אליקו שליין:  מהקופה אני לא מקבל הסברים, יש הפלייה של הקופה

אליקו שליין:  כנפגע תאונה אני כתבתי מכתב חריף בנושא הזה

דבורה ביטון: יש שלוש נקודות של מרכזי חוסן למפונים במרכז

אליקו שליין: לוקח 14 ימים

אליקו שליין:  עכשיו אנחנו שומעים שהאדם ממשרד הרווחה אומר שייקח להם זמן, בינתיים אנשים יקפצו למותם

אליקו שליין:  תפקידכם ותפקידנו למנוע את האובדנות

ישראל אייכלר: תודה

ישראל אייכלר:  את רוצה שהוא יהיה אתך בקשר?     

אליקו שליין: ואנחנו רוצים תשובות בזמן המלחמה

אליקו שליין:  ואני מסכים עם כל מי  - - -     

ישראל אייכלר: אליקו, חברת הכנסת ביטון רוצה שתהיה איתה בקשר

דבורה ביטון: אני אבדוק את זה

דבורה ביטון:  תגיד לי רק באיזה מלון אתה נמצא

ישראל אייכלר: תיתן לה את הפרטים בטלפון

דבורה ביטון: עדכן אותנו באיזה מלון אתה נמצא, יש בין שלושה לארבעה מרכזי חוסן של כל המפונים

דבורה ביטון:  יש שם גם פסיכיאטרים

אליקו שליין: דבורה, לא מקבלים

אליקו שליין:  הם אומרים שיש בעיה - - -     

ישראל אייכלר: חברת הכנסת ביטון תדבר אתך

ישראל אייכלר:  עכשיו את הדס אגמון

רויטל לן כהן: אבל הנה ראית שמישהו שצריך ממש עזרה, לא נמצא באף רשימה

ישראל אייכלר: הוא לא נמצא ברשימה?     

דבורה ביטון: הוא אמר שהוא נמצא ברווחה

דבורה ביטון:  הוא אמר שהוא מוכר ברווחה, רק לא באו לבקר אותו

רויטל לן כהן: הוא לא ברווחה, הוא מתמודד נפש אז הוא נמצא בבריאות

ישראל אייכלר: הוא נמצא בבריאות וגם ברווחה, הוא אמר את זה בעצמו ולכן אני יכול להגיד את זה

רויטל לן כהן: זה לא משנה, אני רק מראה לכם - - -     

ישראל אייכלר: זכותו לדבר על עצמו באופן אישי, אנחנו כוועדה לא מדברים על אנשים באופן אישי

משה סולומון: מירה סלומון מרכז השלטון המקומי, אם הכל היה מצוין אז לא היינו צריכים לשבת מסביב לוועדה ולקדם תקנות

משה סולומון:  התקנות נועדו לסדר ולתקן משהו לעומת מה שהיה עד עכשיו

משה סולומון:  והציפייה כאילו מה שהיה הוא מה שיהיה – היא ציפייה לא ריאלית

משה סולומון:  אז בשביל מה אנחנו יושבים פה

ישראל אייכלר: נקווה שיהיה הרבה יותר טוב

ישראל אייכלר:  הדס אגמון בבקשה

הדס אגמון: שלום רב, הדס אגמון, נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות

הדס אגמון:  אני מתנצלת אנחנו חווים התפשטות קורונה בנציבות ולכן חלי לא יכלה להגיע וגם אני עם מחלה אז תודה שאפשרתם לי להתייחס בזום

הדס אגמון:      אני רוצה לחזור שני צעדים אחורה לנושא של האחריות של הרשויות המקומיות, ולבקש ממך יושב-ראש הוועדה שתקבע דיון לצורך התקנות האלה, אבל לא דיון בסעיפים אלא דיון מהותי בנושא של המשאבים העומדים לרשויות המקומיות או יעמדו לטובת הרשויות המקומיות כדי שהן יוכלו לבצע את התפקידים שאנחנו מצפים שהם יבצעו, גם ביחס למאגר המצומצם וגם מה שמתבהר מאוד בדיון הזה – החשיבות הרבה שיש שהרשות המקומית תוכל ותידרש להתייחס למאגר המורחב גם בשגרה

הדס אגמון:      ברור לנו שזה נטל נוסף על הרשויות המקומיות, את החוסר בזה אנחנו רואים עכשיו ואנחנו חושבים שזה מצריך דיון שהוא לא דיון כזה של הקראה בדיון נקודתי בכל נוסח - - -     

ישראל אייכלר: זה לא הקראה זה תקנת תקנות וזה חשוב מאוד

הדס אגמון: - - - אלא דיון מיוחד בעוד שבוע או שבועיים, יחד עם – מרכז השלטון מקומי, הרשויות המקומיות, הארגונים וכל הגורמים הממשלתיים, כדי לבחון את הצרכים ולראות איזה משאבים צריך – אם זה נושא התומך הקהילתי, אם זה האשראי בחירום

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אנחנו נחשוב ונשקול את זה

ישראל אייכלר:  נראה שבכל דיון אנחנו מכניסים את הנושא של תומך קהילתי, כך שכל דיון מתייחס לנושא של תומך קהילתי

הדס אגמון: נכון

הדס אגמון:  אבל זה משהו אחד להזכיר את זה וזה משהו אחר לקיים דיון

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני לא שולל את מה שאת אומרת, אני רק מאשר את זה

ישראל אייכלר:  נעבור לשרונה עבר הדני ממשרד הבריאות

ישראל אייכלר:  בבקשה

שרונה עבר הדני: שלום רב

ישראל אייכלר: העלינו פה את הבקשה ואת הדרישה שלנו בעקבות הפניה של אליקו, שהנתונים של משרד הבריאות יכללו במסגרת הכספת בתיאום עם משרד הרווחה

ישראל אייכלר:  מה התקדם בעניין?     

שרונה עבר הדני: כפי שציין חברי רון ממשרד הרווחה, העברת מידע רגיש חייב לעשות בהתאם להוראות שנקבעו בחוק להעברות מידע שכאלה

שרונה עבר הדני:  העברות מידע בין גופים ציבוריים מחייב הליך סדור שתחילתו בהגשת בקשה

שרונה עבר הדני:  הבקשה הגיעה לפני ימים ספורים והיא תעלה לדיון בוועדת המידע הקרובה

ישראל אייכלר: מתי?     

שרונה עבר הדני: אני מעריכה שזה יהיה בשבוע הקרוב

ישראל אייכלר: אנחנו נשמח לקבל עדכון לאחר הדיון

שרונה עבר הדני: אני מבקשת לעשות תיאום ציפיות בנושא הזה, בוודאי אחרי הדברים המאוד מרגשים ונוגעים של אליקו

שרונה עבר הדני:  5,000 אנשים המופיעים אצלנו ברשימה, כל מה שאפשר לומר עליהם ואנחנו נגיע לזה בהמשך, כשנגיע לתוספות לחוק כי זה מוזכר גם שם

שרונה עבר הדני:  מבחינתו הם אנשים שיש להם מעל 40% נכות

שרונה עבר הדני:      מה שנאמר מקודם –  שבכספת יש אנשים באחוזי נכות הרבה יותר גבוהים, אני לא בטוחה שזה גם ככה אנשים שהיו נכנסים לכספת במצב הנוכחי וגם במצב העתידי

ישראל אייכלר: לא לא, אנחנו נבקש שהם כן יכנסו לכספת

ישראל אייכלר:  יהודה

ישראל אייכלר:  את התבחינים אנחנו צריכים בכספת כי בבריאות הנפש זה הרבה יותר מורכב

רון אשכנזי: בבריאות הנפש - - - לחלוטין

שרונה עבר הדני: בבריאות הנפש יש כ-120,000 - - -     

ישראל אייכלר: עורכת הדין הדני, אומר עורך דין רון אשכנזי שבבריאות הנפש מנכות 30% ומעלה יכללו בכספת של משרד הרווחה

רון אשכנזי: אצלנו בכספת, פלוס המידע מהם - - -     

ישראל אייכלר: אין לך בעיה, אתם יכולים לתאם ביניכם, אני אשמח מאוד לקבל - - - איך זה נעשה, אחרי שזה יעשה

שרונה עבר הדני: אני מצטערת אנחנו דיברנו ביחד

שרונה עבר הדני:  מה שרציתי לומר כדי לציין לטובה את העבודה של הקולגות שלי, זה לא שבריאות הנפש לא נמצאת בכספת היום, אם הם מקבלים את המידע מהביטוח הלאומי - - -     

ישראל אייכלר: מדובר על ה-5,000 אנשים שאת הזכרת, אני רוצה שגם הם יהיו

שרונה עבר הדני: אנחנו פועלים בהתאם למגבלות הדין כדי לעשות את זה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני רק מחכה מכם למסמך שיודיע לי כוועדה שזה סודר ותואם ביניכם ובין משרד הרווחה

ישראל אייכלר:  זה הכל

ישראל אייכלר:      אנחנו נמשיך לפרק ד'         

נעה בן שבת: בפרק ד' אנחנו עוברים לשימוש במאגר, לא רק ההכנה והטיוב שלו ומורשי הגישה אליו כמו שראינו עד עכשיו, אלא ממש השימוש

נעה בן שבת: אלה חובות שקבועות בתקנות המסגרות ויש שם הפניה שעכשיו תיווצר למאגר

ישראל אייכלר: מה זה חצר"מ?     

נעה בן שבת: חולה עם צרכים רפואיים מיוחדים

נעה בן שבת: אדוני, יש פה כמה עניינים שאולי אפשר לבקש מיהודה להרחיב עליהם – הסעיף האחרון הזה, התיאום בין התקנות הקיימות, עניין המסגרות וגם בעניין אירועי פינוי, שם לא יכולנו להפנות לתקנות האלה כי אז הם לא היו בתוקף עדיין, עכשיו אנחנו עושים את ההפניה לאחור לתקנות הקיימות

ישראל אייכלר: יהודה

יהודה בן-מאיר: כמו שאמרה היועצת המשפטית, כבר שלושה סטים של תקנות אושרו בוועדה

יהודה בן-מאיר:  הראשון שבהם היה העולם של המסגרות – כל מי שנותן שרות ייעודי לאדם עם המוגבלות, ויש שם הרבה מאוד פעולות כדי לסייע לאנשים עם מוגבלות בחירום, מה שרלוונטי לנו כרגע הראשון שבהם הוא יצירת קשר, וזאת החובה שהוטלה על אותן המסגרות

יהודה בן-מאיר:  חלק מהמסגרות הן רשויות מקומיות שהן בעצמן נותנות שרות בשגרה ולכן הן יוכלו להשתמש במידע שיש להן במאגר כדי ליצור קשר בחירום

יהודה בן-מאיר:      נקודה שניה, תקנות שעוסקות בפינוי, אז גם כאן אז לא יכולנו לעשות שימוש במאגר כי הוא עוד לא היה קיים, עכשיו משהמאגר יוקם בתקווה אז רשות מקומית תוכל להסתייע כמובן ברשימות כאן כדי לקדם להתכונן ולבצע את תהליכי הפינוי

יהודה בן-מאיר:  יש כמה כאלה שלא נרחיב עליהם עכשיו

נעה בן שבת: וארבעת הקבוצות שפורטו פה אלה האנשים עם הקשיים המיוחדים לפינוי

יהודה בן-מאיר: בדיוק

יהודה בן-מאיר:  המטרה היא להדגיש שבגלל שבמאגר אמורים להיות גם הצרכים של אותם אנשים אז אנא הסתכלו על הצרכים המצטברים

יהודה בן-מאיר:  למשל,X  אנשים ברשות מקומית שצריכים אספקת חשמל רציפה או צריכים פינוי ברמה מסוימת או צרכים נוספים כאלה ואחרים, כדי שאת הכל נוכל לראות מראש ולהתכונן

ד"ר עדית סרגוסטי: זה רק מתייחס לאנשים במאגר המצומצם, לאנשים שלא מסוגלים

ישראל אייכלר: כן

ד"ר עדית סרגוסטי: אין התייחסות לאנשים שיש להם קושי משמעותי

ישראל אייכלר: עוד הערה?     

נעה בן שבת: רק עוד עניין בפסקה 4

נעה בן שבת:  ב-(ב)( 4)

נעה בן שבת:  הרשות יכולה לעשות שימוש במידע בשביל להתארגן, להגיע למוכנות גם לגבי התקנות האחרות

נעה בן שבת:  אבל (4) היא בירור האם אדם שנכלל מעוניין לקבל מידע על שירותים לרווחתו או כדי לחזק  את חוסנו, בשגרה או במצב חירום

נעה בן שבת:  יש פה פריצה של התקנות גם למצב שגרה

יהודה בן-מאיר: נכון

יהודה בן-מאיר:  אז לא הייתי קורא לזה פריצה, אלא יש כאן מטרה נלווית חשובה שרשות מקומית מיוזמתה תוכל לפחות לשאול את האנשים במאגר שהם לא מוכרים לה – האם הם מעוניינים לקבל שרות כזה או אחר? כל מה שהרשות תוכל לעשות זה להציע להם, הם יגידו לא רוצים, תודה רבה לא רוצים

יהודה בן-מאיר:  אבל מי שרוצה זה יעזור לרשות להכיר את האדם מטבע זה שיתנו לו שרות

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אני רוצה לסכם פה

ישראל אייכלר:  אנחנו נמשיך בעזרת השם בדיון הבא בסעיף מס' 15

ישראל אייכלר:  תודה רבה ליועצת המשפטית נעה בן שבת ולכל האנשים שבאו לכאן

ישראל אייכלר:  ישיבה זו נעולה