ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 289, 2024-01-03 00:00

משה גפני: בוקר טוב

משה גפני:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו דנים היום בבקשה לדיון מהיר של חברי הכנסת ולדימיר בליאק, ינון אזולאי ויצחק קרויזר בנושא מענה לחובות אבודים של לקוחות מעזה בעקבות מלחמת 'חרבות ברזל'

משה גפני:  פנו אליי גם במהלך התקופה הזאת כמה סוחרים שהמדינה עודדה אותם להעביר סחורה לעזה, פירות ודברים מהסוג הזה

משה גפני:  יש אחת שאמרה לי שהסחורה שלה שם, בעצם קריסה כלכלית של כל מה שהיא עבדה כל השנים ומבקשים פתרון למצוקה הזאת

משה גפני:       ברגע שהחברים אמרו שהם מבקשים את זה אני מיד שמתי את זה על סדר היום

משה גפני:  אני אאפשר קודם לחברים שהציגו את זה להציג את הדברים כמות שהם

משה גפני:  ולדימיר בליאק, בבקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני היושב ראש

ולדימיר בליאק:  אני קודם כל רוצה להודות גם לנשיאות הכנסת וגם לך על אישור הדיון הזה, אני חושב שזה דיון חשוב

ולדימיר בליאק:  באופן כללי אני חושב שהמטרה העליונה שלנו כאן בוועדת הכספים בימים האלה, שזו תקופה מאוד מאוד קשה, גם לבעלי עסקים וגם לעם ישראל באופן כללי, המטרה שלנו היא לעזור לאנשים וכל יום צצות פה עוד ועוד סוגיות ולא תמיד אנחנו מצליחים לטפל בהכול ולעזור, אבל לפחות צריך להשתדל

ולדימיר בליאק:  כאן אני רואה בזה את המטרה שלנו בפעילות

ולדימיר בליאק:       כשהתחלנו לנסח את הבקשה לדיון זה התחיל מאירוע יחסית קטן, אבל מאז האישור ומאז שזה התפרסם אני למעשה מדי יום מקבל עוד ועוד פניות מעוד ועוד חברות וענפים וזה בסוף מצטבר לאירוע משמעותי

ולדימיר בליאק:  אנחנו מדברים גם על התנועה לעידוד אופנה וארגון מגדלי הבקר וחברות שמייצרות כל מיני תשלובות מזון ועוד ועוד

ולדימיר בליאק:  להערכתי הנזק נאמר לפחות בעשרות מיליוני שקלים, יכול להיות שגם יותר

ולדימיר בליאק:       במצב שנוצר, במצב המלחמתי אין אפשרות לגבות, למיטב הבנתי אין גם שיפוי ביטוחי וצריך למצוא איזה שהיא דרך לעזור לעסקים האלה כי בסופו של דבר זו הכלכלה שלנו, זו התעשייה שלנו, וכמו שאמרתי, המטרה שלנו היא לעזור

ולדימיר בליאק:       אני סימנתי לעצמי מספר סוגיות, אנחנו כמובן נשמע גם את החברות והיצרנים ורשות המיסים, ננסה למפות את הבעיות ולראות איפה אפשר באמת להיכנס ולעזור, אני רק אציין שלוש סוגיות

ולדימיר בליאק:  קודם כל החזר מע"מ

ולדימיר בליאק:  בהחזר מע"מ היה תקדים במקרה, תקדים שראיתי ב-2001, באינתיפאדה השנייה, כאשר שר האוצר היה סילבן שלום ומצאו פתרון להחזר מע"מ לאותם עסקים שנפגעו מניתוק היחסים עם הרשות הפלסטינאית באותה תקופה

ולדימיר בליאק:  חובות אבודים

ולדימיר בליאק:  אני חייב להגיד שכרואה חשבון, בעוונותיי, אני לא רואה כל כך בעיה להכיר בהפסד הזה כחוב אבוד, אבל ככל שקיימת הבעיה אני אשמח לשמוע

ולדימיר בליאק:  ופיצוי בגין נזק עקיף, וכאן זו סוגיה יחסית יותר מורכבת כי צריך לשלב אותה במתווה הפיצויים שאישרנו לפני חודש וחצי

ולדימיר בליאק:      ושוב, לעשות כל מאמץ גם למפות את הבעיות וגם לעשות כל מאמץ לעזור לעסקים, כי אנחנו חייבים לתת להם את האוויר לנשימה לעבור את התקופה הזאת

ולדימיר בליאק:  אני חושב שזה גם המפתח להתאוששות מהירה של כלכלת ישראל אחרי המלחמה

ולדימיר בליאק:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בין היתר אני פניתי גם לשר הכלכלה והוא כתב מכתב

ולדימיר בליאק: הוא כאן, בוועדת כלכלה

משה גפני: לא משנה, אבל הוא כתב מכתב שהוא מבקש באמת לפצות את הסוחרים האלה, הוא מגולל את הנושא עצמו

משה גפני:  חבר הכנסת קרויזר, בבקשה

יצחק קרויזר: תודה רבה, אדוני היושב ראש, תודה רבה לך, חבר הכנסת בליאק, על הדיון החשוב הזה ולשאר חברי הכנסת שהצטרפו, חבר הכנסת אזולאי

יצחק קרויזר:  אני רוצה לפתוח קודם כל בלמסור תנחומים למשפחתו של לוחם צה"ל משה מירון, ה' ייקום דמו, שנפל ברצועת עזה

יצחק קרויזר:       ובמעבר חד, כפי שציינת גם אתה, חבר הכנסת בליאק, המלחמה הזו, אדוני היושב ראש, הציפה המון המון סוגיות, בעיות, שחובתנו למצוא להן פתרונות, אבל אני יושב שיותר מכול היא חידדה עבור התעשייה המקומית את הצעקה שלהם שהם צועקים במשך שנים רבות על החובה שלנו לחזק את הייצור המקומי, את התעשייה המקומית

יצחק קרויזר:       זה נכון גם לענף החקלאות, שראינו את הצורך שלו בתקופת הקורונה, כאשר היו פה בעיות של יבוא וראינו כמה התוצרת המקומית היא חשובה עבור הביטחון התזונתי של אזרחי מדינת ישראל ואנחנו רואים עכשיו כמה חובה עלינו לחזק את הייצור המקומי, וזה נכון לתעשייה הקלה, לתעשייה הכבדה, לתעשייה הביטחונית, אנחנו צריכים לחזור ולייצר בעצמנו את הציוד שנדרש עבורנו, כפי שאמרתי, בכל ההיקפים

יצחק קרויזר:       אני חושב שאם אני אתמקד לפחות בדיון הזה בתעשיית הטקסטיל, שמדינת ישראל עודדה אותם לייצר עסקים מאיזה שהיא תפיסת עולם שהיום אנחנו קוראים לה הקונספציה, שאם יהיה טוב ברצועת עזה יהיה גם טוב לנו, אבל לאותם היצרנים זה לא רלוונטי, הם התעסקו בלייצר תעשייה מקומית ומדינת ישראל עודדה אותם לשנע סחורות בתוך רצועת עזה ולהקים שם מפעלים והם כרגע נמצאים בסיטואציה בעייתית מאוד שסחורה שלהם נמצאת שם, צ'קים שלהם נמצאים שם, הכסף שלהם, הפרנסה של הילדים שלהם כרגע ברצועת עזה ואי אפשר להוציא את זה

יצחק קרויזר:       אז חבר הכנסת בליאק נתן פה כמה פתרונות, אני חושב שצריך להיות פה יצירתיים וגם יש כבר דברים מעשיים שאפשר לעשות כדי שהם יוכלו לכל הפחות להיכלל בתוך מתווה הפיצויים שעשינו, אבל אני חושב שגם בראייה כוללת, גם כאן בוועדת הכספים מחובתנו להמשיך ולחזק תוצרת מקומית, תעשייה מקומית

יצחק קרויזר:  כפי שאמרתי, זה נכון גם לטקסטיל וגם לתעשייה הביטחונית

משה גפני: נכון, זה אנחנו עושים כל הזמן, אנחנו נגד זה שמעודדים את היבוא ופוגעים בתעשייה המקומית, זה ברור לגמרי

משה גפני:  פה זה נושא מאוד קריטי

משה גפני:  האורחים, בבקשה רמזי גבאי

רמזי גבאי: בוקר טוב ליושב ראש, בוקר טוב לחברי הוועדה

רמזי גבאי:  ברשותכם, כדי שנדע, יש פה שני סוגים של חובות אבודים וסחורות אבודים

רמזי גבאי:  חובות אבודים זה אנשים שמכרו לעזה ולא קיבלו כסף, סחורות אבודות, שזה בעיקר מאפיין את ענף הטקסטיל, זה כאלה שהכניסו סחורות ולא ראו את הסחורות חזרה

רמזי גבאי:       אני הוא זה שלפני שש שנים משרד הביטחון ומשרד ראש הממשלה פנו אליי ולחצו עליי להביא עבודה לעזה, במסגרת הרעיון, כמו שאמר חבר הכנסת, של לתת עבודה לעזה

רמזי גבאי:  אני עברתי בין היצרנים, התחלתי מהגדולים והגעתי ליותר קטנים וככה התחיל גל של העברת סחורות לעבודה בעזה, וכל שבוע ברמה של טריילרים יצאו ונכנסו עם סחורות

רמזי גבאי:  הלחץ שהופעל עליי בזמנו, גם על ידי משרד הביטחון וגם על ידי מפקדת תיאום הקישור, היה ממש בישיבות שהיינו יושבים במחסום ארז שבוע שבוע כמעט ונפגשים, מי נכנס, מי בא, כמה עוד אפשר להביא וכך הלאה, ממש לחץ מסיבי שהופעל עלינו בעניין ועשינו בעניין הזה השתדלות רבה

רמזי גבאי:       זה לא מפורסם כל כך בציבור, כי אף אחד לא רצה להגיד לציבור הוא מוכר סחורה שמיוצרת בעזה, אף אחד לא פרסם את זה, אבל יש הרבה חברות גדולות, גדולות מאוד, שכולם פה בחדר מכירים אותם ויש עשרות חברות, ונכון להבוקר בדקתי גם עם מפקדת התיאום והקישור, יש סדר גודל של 80 חברות טקסטיל ששלחו סחורה לעזה ולא קיבלו אותה

רמזי גבאי:  יש חברות שמחזיקים שם סדר גודל של 25,000-20,000 פריטים שלא ראו מהם שום דבר, ויש חברות גם קטנות יותר, מכל הסוגים

משה גפני: פניתם למישהו בממשלה כדי לקבל פיצוי לזה?      

רמזי גבאי: רון תומר הוציא מכתב לשר האוצר, לא נענינו עדיין על המכתב הזה, הוצאנו מכתב, ואני חושב שבעניין הזה, כבוד היושב ראש, חשוב מאוד, אני לא יודע אם נמצאים פה אנשי משרד הביטחון, אבל הם אלה שדחפו אותנו, באמת דחפו אותנו

רמזי גבאי:  אני זוכר, אני יכול לתת דוגמה שאני ישבתי עם גולברי וממש הפעלתי עליו לחץ וניהלתי לו את המשא ומתן עם העזתי בשם נביל שהבאתי אותו ולקחתי אותו והכנסתי אותו כי אמרו לי שזו משימה לאומית חשובה, תעשה את זה, ואני דחפתי

ולדימיר בליאק: מה היקף הנזק, אצלכם?      

רמזי גבאי: בסך הכול זה עשרות מיליונים

רמזי גבאי:  יש חברות שהנזק שלהן, רק של עלות המכר, אני לא מדבר על רווחים ואובדן רווחים, יש חברות שהן לבד, כל חברה 3 מיליון, 2 מיליון

רמזי גבאי:  יש גם חברות קטנות

רמזי גבאי:  שיטת הפיצוי, אם כבודכם תאשרו פיצוי, צריך לשבת ולראות איך עושים את הפיצוי הזה כי זה מסובך

רמזי גבאי:  במפקדת התיאום אין רישומים מדויקים מה עבר ותצטרכו למצוא שיטה שהיא תהיה אמיתית ותיתן ביטוי גם לנזק שנגרם לאנשים

רמזי גבאי:  אני מדבר בעיקר על אובדן הסחורות ולא על המכירות

יצחק קרויזר: כמה עסקים עלולים להיסגר אם לא תהיה פתרון?      

רמזי גבאי: בעסקים הגדולים זה נזק גדול, הם לא ייסגרו, בעסקים הקטנים, אין ספק שייסגרו עסקים, כי הסחורות נמצאות - - -      

קריאה: חלק כבר נסגרו, יש לציין

רמזי גבאי: חלק אולי נסגרו, אנחנו בוודאי נשמע פה מהחברים, שזה בהחלט בהחלט משמעותי

משה גפני: תודה רבה

עוזיהו ליכטנברג: אנחנו נמצאים במצוקה עצומה, חלק מהחברות שנאלצו כבר להקטין את הפעילות שלהם

עוזיהו ליכטנברג:  אני מבין שפה העסק ידון וידון, מה שמאוד חשוב לנו, זה לפחות, זה המעט של המעט, שבעוד כמה ימים אנחנו צריכים לשלם מע"מ על סחורות ששלחנו לעזה, הוצאנו חשבוניות ואת המע"מ כמובן לא ראינו, מצד שני הממשלה דורשת מאיתנו לשלם את המע"מ עוד עכשיו באמצע ינואר, או ב-19 בינואר

משה גפני: אני מבקש להכין מכתב שאני אחתום עליו על הנושא שהוא אומר, זה דבר חמור, מכיוון שכל עוד שהמדינה לא עוזרת שהיא לא תגבה כסף

משה גפני:  לגבות את המע"מ על סחורה - - -      

ולדימיר בליאק: לא, דווקא למע"מ יש תקדים, היה תקדים לפני 20 שנה

משה גפני: כן, יכול להיות שלא יודעים מזה בכלל, צריך להכין מכתב, היום אני אחתום עליו, להוציא את זה

משה גפני:  זו טענה מרגיזה אפילו

משה גפני:  הסחורות שם, המדינה צריכה לעזור לפי דעתנו, אבל כל עוד שהיא לא עוזרת היא לא יכולה לגבות מע"מ, הרי אין את המע"מ

עוזיהו ליכטנברג: הטכניקה שאני חושב שכל אחד יצהיר כמה החובות הפתוחים שיש לו בעזה, צריך להבין שמתוך החובות האלה ה-17% זה חובות של מע"מ

ולדימיר בליאק: אבל הוצאתם גם חשבוניות

ולדימיר בליאק:  זה חשבוניות מיוחדות, חשבוניות שטחים

ולדימיר בליאק:  יש מעקב

עוזיהו ליכטנברג: יש מעקב וקל מאוד לעשות את זה וצריך לעשות את זה עוד עכשיו כי בינואר אנחנו - - -     

משה גפני: לא הבנתי

ולדימיר בליאק: על כל עסקה יש חשבונית מיוחדת, חשבונית ירוקה של השטחים, שגם מקבלים אותה באופן פרטני מרשות המיסים, אז יש מעקב בנושא הזה

עוזיהו ליכטנברג: זה הרע במיעוטו

עוזיהו ליכטנברג:  מצד שני יש את החובות הגדולים האלו שאני גם לא רואה כל כך הבדל גדול, בלי חס וחלילה לפגוע במי שיש לו מפעל בעוטף עזה ונפל טיל על המפעל והמפעל הזה כבר לא עובד לבין מי שלקחו לו את הכסף בעזה וגם היום הוא לא עובד

עוזיהו ליכטנברג:  יש אמנם סוג של הבדל, אבל שם בקלות הם מקבלים ממס רכוש, במילים אחרות מכספי המדינה, את הכסף ואנחנו - - -      

משה גפני: אני רוצה להבין

משה גפני:  בסדר, אנחנו חוזרים לזה גם, אבל כשאתה מוכר סחורה לעזה ואתה משלם מע"מ, יש לך, כמו שחבר הכנסת בליאק אומר, זיהוי שזה היה סחורה שאתה שלחת אותה לעזה, מכרת אותה או לא חשוב מה עשית?      

עוזיהו ליכטנברג: אחד על אחד יש לי זיהוי

ולדימיר בליאק: גם לעזה וגם ליו"ש

משה גפני: רשות המיסים יכולה לזהות שהסחורה שהזאת שעליה אנחנו מדברים הועברה או נמכרה או לא חשוב מה לעזה, יכולים לדעת מה זה, ואז אם אנחנו מבקשים את המע"מ לא יגבו על זה בגלל שזה הלך לאיבוד עכשיו במלחמה, האם הם יכולים לזהות את זה?     

עוזיהו ליכטנברג: אחד על אחד

עוזיהו ליכטנברג:  אתה מוציא חשבונית, אתה מצרף להם תעודת משלוח ובתעודת המשלוח רשום ככה וככה

עוזיהו ליכטנברג:  חתמו לי, במחסום ארז או איפה שזה יהיה, שזה עבר לעזה

ולדימיר בליאק: גם יש מעקב ברשות המיסים אחרי כל חשבונית כזאת

קריאה: זה עבר דרך המחסומים, זה עובר שם –      

קריאה: לחשבונית הזאת קוראים מוקסה והיא מלווה כל מכירה לעזה או לרשות

יצחק קרויזר: יש נציג של המת"ק? מפקדת התיאום, דרך שעברו הסחורות לתוך רצועת עזה

משה גפני: תיכף נראה, קודם אני רוצה לשמוע אותם

רמזי גבאי: אני בדקתי אתמול בבוקר עם המפקדה, אין להם שום רישום על הסחורות שם

יצחק קרויזר: בנו שם מסוף יותר יפה מנתב"ג ואין רישום של סחורות?      

יפתח אורטל: על הסחורות החקלאיות יש רישום במעבר כרם שלום, כל סחורה שעוברת לעזה מתועדת

יפתח אורטל:  אנחנו מקבלים גם דוח כל חודש ממשרד החקלאות, מה עבר מכל מוצר, כך שהכול מתועד

עוזיהו ליכטנברג: לאחר שיצאה הסחורה ועברה את הגבול, יש חותמת, אתה בתור ספק מקבל את הנייר עם החותמת שזה עבר את הגבול בארז, או איפה שאתה רוצה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  דן אלחרר, יושב ראש הארגון לעידוד ייצור האופנה בישראל

דן אלחרר: אני רוצה להתחיל מאיזה סיפור פרטני וממנו ללכת למקרו

דן אלחרר:  יש פה איזה בחור שהוא ואשתו כל עולמם זה ענף האופנה, זה ייצור, הוא מתבייש להגיע לפה, הוא סגר את העסק שלו כרגע, כל החובות שלו זה 108,000 אל זה מתווסף על זה שהיה לו קשה מלפני

דן אלחרר:  הוא התבייש להגיע, הוא הביא לי פה הכול מפורט, חובות, מה שהוא לא שילם

דן אלחרר:       בוא נגיד שהבחור הזה סוגר ומתוך 100-80 עסקים קטנים שהוא אמר, דרך אגב כל החובות זה בין 10 ל-15 מיליון שקל, זה לא מספרים גדולים בכלל, אם רוצים לדעת כמה תפרנו אז יש חשבוניות תפירה שהגשנו למדינה שלושה חודשים לפני, יש קורלציה בין התפירה לבין עלות הבד, זה לא כזה מסובך אם רוצים להגיע למספרים

דן אלחרר:  אם הבחור הזה הולך הביתה, מחר-מוחרתיים תקום המדינה, ואני שומע אותה, היא אומרת: תשמע, אנחנו לא רוצים את יהודה ושומרון פה, לא מתאים לנו שיסתובבו 100,000 מחבלים בינינו, אנחנו מעדיפים שהם יישארו שם, מצד שני יבוא בן אדם יגיד שם תהיה תסיסה, עוד פעם יפנו לרמזי, יגידו לו: רמזי, תייצר לנו עבודה שם, למי תבואו? למי רמזי בא? הוא בא אליי: דני, תביא את הקטנים שלך שיתפרו שם

דן אלחרר:       אז מי יתפור שם אם הם יסגרו? אנחנו ידענו להעסיק בעזה קרוב ל-10,000 גברים ב-2023, זה היה שנת שיא, זה הלך ועלה

דן אלחרר:  פתחו את זה ב-2018, דרך אגב, היה פרויקט ראשון של זארה, אחר כך הקטנים הצטרפו, העסקנו שם 10,000 גברים

דן אלחרר:  בזמנו כולם האמינו שזה טוב

דן אלחרר:  מחר תאמינו שזה טוב ביהודה ושומרון, תחזרו אלינו כבר לא יהיו אנשים

דן אלחרר:       יש עוד השלכה, השלכה כלכלית

דן אלחרר:  החבר'ה האלה כשהם סוגרים, אני אגיד לכם מה קורה

דן אלחרר:  כשיצרן כזה סוגר, בסוף הטקסטיל זה משחק סכום אפס, יש 19 מיליארד שקל מדינת ישראל קונה טקסטיל, אם אני לא אמכור לו אותו אז פוקס ימכור לו אותו, ואם פוקס לא ימכור לו אותה ההוא ימכור לו אותו

דן אלחרר:  ברגע שהבחור שלי סגר, אותו זוג שאני מביא פה את המקרה שלו סגר, אז שיין ימכור קצת יותר ועלי אקספרס ימכור קצת יותר ומהם אתם לא גובים מע"מ

דן אלחרר:  ברגע שהבחור הזה סגר, אותה מכירה שלו, של 300,000 שקל בחודש, תלך לזארה טורקיה, עלי אקספרס, שיין, הם ייקחו את זה

דן אלחרר:       היום, לפי הדוח של הממ"מ שלכם, הם מכרו 3 מיליארד ב-2016, היום הם מוערכים ב-6 מיליארד אופנה, 9 מיליארד סך הכול, חבילות שמגיעות פטורות ממע"מ ומכס למדינת ישראל

דן אלחרר:  החבר'ה האלה, גם ככה הם שליש, הם יגדלו, הם לא משלמים מע"מ

דן אלחרר:  עכשיו אנחנו מתחננים פה כמו קבצנים ל-15-10 מיליון שקל ענף הטקסטיל שיציל את ה-100-80 עסקים האלה

דן אלחרר:  תן לנו חודש ללא מע"מ, חודש, מה שאתה נותן לסינים קבוע כל החיים

דן אלחרר:  אני לא רוצה ממך שקל, אל תפצה אותי בכלום, תגיד ענף הטקסטיל חודש ייקח את המע"מ הביתה

דן אלחרר:  הם לוקחים את זה שנים, הם הולכים וזורקים אותנו החוצה

דן אלחרר:  מדינת ישראל פופוליסטית, אין לה את הביצים להגיד, כמו שעשו באוסטרליה וצרפת כרגע: אתם תשלמו

דן אלחרר:  דרך אגב זה לא מעכב את החבילות, זה לא כלום, זה 10% מס מחזור

דן אלחרר:  זה מוחק אותנו

דן אלחרר:       אז יש שתי השלכות, אחת, לא יהיה פה מי שיתפור שם בשטחים, אנשים ישראלים שעסקו בזה הולכים הביתה, ושתיים, אתה לא תקבל את המיסים שלהם, זה אוטומטי הולך למה שהולך וגדל ושואב את כל הנופלים, האתרים האלה מחו"ל

דן אלחרר:  האתרים האלה מחו"ל הורגים אותנו

דן אלחרר:  תן לנו חודש בלי מע"מ, חודש אחד בלי מע"מ ואני לא צריך את כל הפיצוי הזה ממך

דן אלחרר:  חודש מה שאתה נותן להם קבוע

דן אלחרר:       כל בן אדם כזה זה עולם ומלואו, הוא יספר לך את הסיפור שלו, זה עולם ומלואו, זה אחד שהולך הביתה, זה אחד שלא יודע איך לקום בבוקר ואיך לשלם

דן אלחרר:  נכון שהכול מתגמד לעומת מה שקורה כרגע בחזית, אבל בסוף 50% מהזמן שלו הוא בתוך זה, הוא מתקשר אליי, אתה לא מתקשר אליי ערב ערב?      

יעקב נחושתן: כל ערב

משה גפני: תודה רבה

יעקב נחושתן: אני ואשתי, אנחנו מייצרי אופנה לחברה החרדית

יעקב נחושתן:  אנחנו מעסיקים בישראל בעסק פיזית שלושה עובדים, אבל מעסיקים קרוב ל-50 אנשים מהתחלת ייצור של חולצה ועד קניות, בנקים, את כולם אנחנו מעסיקים

יעקב נחושתן:  ברגע שאני הולך הביתה ה-50 האלה יהיה להם פחות עבודה

יעקב נחושתן:  עוד משהו, אני בעזה העסקתי 150 אנשים, כמו שדני אומר, גם כשאלי כהן היה שר הכלכלה הוא בכלל לא ידע על קיומנו וכשהוא הגיע ליפו-תל אביב ושמע אותם כשהתחילו לעשות את הרעש, הוא אמר: מה, יש טקסטיל בישראל? אנחנו העסקנו אותם, הם באו, הם הרוויחו מאיתנו

יעקב נחושתן:       מי שלא תופר הוא לא חופר, ככה אמרו לנו

יעקב נחושתן:  ככה, במילים האלה

יעקב נחושתן:  וכל פעם שהיו נתקעות סחורות בעזה הייתה מתקשרת אישה מטעם המדינה ואומרת: תשלחו תעודות משלוח, תשלחו את זה, תשלחו את זה, תשלחו את זה

יעקב נחושתן:  היום לבוא ולהגיד: אנחנו לא מכירים בהם, למה? אתם לא שותפים שלנו ברווחים? המדינה לוקחת ממני 50% מס, ממני ומאשתי, אני משלם בסוף השנה, ב-2022 שילמתי 50% מס

יעקב נחושתן:  איפה עכשיו העזרה של המדינה?      

משה גפני: ביקשת בקשה לפיצוי?      

יעקב נחושתן: קיבלתי גם

דן אלחרר: זניח, הוא קיבל 14,000 שקל

משה גפני: לא חשוב, שקל אחד, על מה קיבלת?      

יעקב נחושתן: קיבלת על הירידה במחזור

ולדימיר בליאק: על הוצאות מזכות

יעקב נחושתן: 22% שקיבלתי

משה גפני: והכירו בזה שיש לך סחורה?      

יעקב נחושתן: לא, בזה לא הכירו

משה גפני: על זה אני שואל

יעקב נחושתן: לא, אין אפשרות לגשת

קריאה: לאן? ממי?      

קריאה: אין מתווה

משה גפני: מי נמצא פה ממשרד האוצר? בבקשה

משה גפני:  מה אתם אומרים לאחד כזה? הוא לא זכאי לפיצוי? הוא צריך עוד לשלם מע"מ על סחורה שהוא לא מקבל

יואל חלימי: בוקר טוב

יואל חלימי:  שמי יואל חלימי מרשות המיסים, אני אחראי על מע"מ

יואל חלימי:  במע"מ יש, כמו שנאמר פה על ידי חברי הכנסת, מנגנון מסודר של חשבוניות התחשבנות, המוקסה

משה גפני: מה שהם אמרו קודם

יואל חלימי: מה שנאמר גם פה

משה גפני: אתם יודעים מזה

יואל חלימי: אנחנו יודעים

יואל חלימי:  בלי זה אי אפשר לעבור, בלי זה אי אפשר לקיים מסחר, גם באיו"ש וגם בעזה, בלי החשבונית המיוחדת הזאת

יואל חלימי:  היום יש גם חשבוניות דיגיטליות, אנחנו עוברים למודל דיגיטלי

משה גפני: מה שאני מבין מתחילת הדברים שלך זה שהמדינה מכירה בזה שיש שם מסחר והמסחר הזה גם מניב רווחים למדינת ישראל, במע"מ, בכל הדברים האחרים, במס הכנסה

משה גפני:  אנחנו גם יודעים, מה שנאמר קודם על ידי המציעים, שהמדינה עודדה את זה, לא נעשה דבר על דעת עצמם

יואל חלימי: זה אני לא יודע במע"מ

יואל חלימי:  מישהו אחר אמור לדעת אם עודדו את זה, אני לא יודע שעודדו, אבל אני יודע שקיים מסחר

משה גפני: בסדר, גם שר הכלכלה אומר שעודדו את זה

יואל חלימי: בנוסף, גם נאמר פה, וזה נכון, ב-2001, באיזה מבצע באינתיפאדה, מה שקורה כל הנושא מול הרשות וכל התחשבנות, כל חשבונית כזאת אנחנו מעבירים את המע"מ לרשות, זו התחשבנות חודשית

יואל חלימי:  כלומר את המע"מ של אותן חשבוניות שהישראלים העוסקים שלנו הוציאו אנחנו מעבירים את זה בהתחשבנות לרשות

ולדימיר בליאק: זה חלק מאותם כספי המיסים של הרשות הפלסטינאית?      

יואל חלימי: זה חלק מאותם כספי המיסים

משה גפני: רגע, תעצור שנייה

משה גפני:  אני לא מבין בעניין, אז אני צריך יותר לאט

משה גפני:  אני סוחר שמכרתי לעזה סחורה בעידוד של המדינה

יואל חלימי: גם לא בעידוד

משה גפני: לא משנה, זה מה שעשיתי

משה גפני:  אתה נתת לי קבלה או רשות המיסים נתנה לי את החשבונית, הכול בסדר, לא קיבלתי את הסחורה חזרה, יש מלחמה, איבדתי את הסחורה

משה גפני:  עכשיו אתה מבקש ממנו את המע"מ?      

יואל חלימי: קודם כל כן, אם זאת עסקה

משה גפני: למה?      

יואל חלימי: בוא נבחין בין עסקה - - -      

משה גפני: אנחנו מבחינים

יואל חלימי: לא, אז אנחנו מבחינים פה בין העברת סחורה - - -      

רמזי גבאי: סליחה, כבוד היושב ראש, הוא מדבר על מכירה, אנחנו מדברים על חשבונית שהרשות מוציאה לי

משה גפני: אני הבנתי

יואל חלימי: זה הפוך

ולדימיר בליאק: אנחנו מדברים על החזר מע"מ על החשבונית

יצחק קרויזר: אתה צריך לקבל ישר ממשרד האוצר, במקום לקזז ושחלק מהקיזוז שדיבר שר האוצר יילך חזרה לאותם עסקים

ולדימיר בליאק: אבל כדי שהוא יקבל החזר מע"מ אתה צריך לקבל תשלום, נכון?      

יואל חלימי: נכון

ולדימיר בליאק: ממי?      

יואל חלימי: מה זאת אומרת? קיבלתי, הכול בסדר, זה חשבונית P, זה הפוך

יואל חלימי:  אצלך זה חשבונית P, אני מדבר על ה-I, על המכירות שלנו לרשות

יואל חלימי:  המכירות שלנו לרשות, כל חשבונית שמופיעה במע"מ אנחנו גם מחזירים את זה לרשות, זה במסגרת כספי המיסים, ההתחשבנות בינינו שנערכת כל חודש, רק שנדע

יואל חלימי:  זה לא מופיע בהסכמי פריז, אותם הסכמים כלכליים שנעשו, אין דבר כזה התקזזות, כלומר אין חשבוניות זיכוי בינינו לבין הרשות

יואל חלימי:  ב-2001 זה היה הפעם הראשונה באינתיפאדה שהחרגנו את זה, מדינת ישראל הסכימה להכניס את זה כחוב אבוד

יואל חלימי:  חוב אבוד כמשמעותו בחוק אצלנו, בדרך כלל זה בין ישראל

ולדימיר בליאק: חוב אבוד במע"מ?     

יואל חלימי: במע"מ, אני מדבר רק על מע"מ כרגע

יואל חלימי:  חוב אבוד במע"מ הוא בין ישראלים

יואל חלימי:  כשאנחנו מדברים על רשות זה לא קיים וזה גם לא מופיע בהסכמי פריז

יואל חלימי:  ב-2001 זה הפעם הראשונה שזה הוחרג ומדינת ישראל החליטה להכיר בחוב אבוד גם בעסקות מול הרשות הפלסטינאית, זה מה שהיה

יואל חלימי:       אנחנו גם פה, גם במקרים האלה, אנחנו אומרים תעמדו בתקנה 24 של הכרה בחוב אבוד, כלומר תראו לנו באמת שהצ'קים חזרו, יש קריטריונים לעמוד בתקנה של חובות אבודים, אני מאמין שאתם גם יודעים, כרואה חשבון אתה גם יודע, וברגע שעומדים בתקנה אז מקבלים את החוב אבוד

יואל חלימי:  יש תקופת הבשלה לחוב אבוד, חוב אבוד יכול להיות רק חצי שנה מיום היווצרותו

יואל חלימי:  אני לא יודע מה יקרה מחר, וזה קרה גם במבצעים קודמים או בשוטף, שאותו עוסק עזתי לא שילם לעוסק הישראלי ואחרי חודשיים הם כן הסתדרו והוא כן שילם

יואל חלימי:  אני לא יכול לדעת היום מה יקרה - - -      

יצחק קרויזר: כמו שאתה רואה בעזה היום אין פיצוי

יואל חלימי: בסדר, אוקיי, אני לא יודע את זה

קריאה: חלק מהלקוחות שלנו כבר לא קיימים היום בכלל

יואל חלימי: אוקיי, אז ככל שהם לא קיימים וככל שתוכיחו לפי הקריטריונים אנחנו נכיר לכם בזה כחוב אבוד

ולדימיר בליאק: השאלה אם אפשר היום לקצר את תקופת ההבשלה של החוב

ולדימיר בליאק:  יש מצב מיוחד מאוד

יואל חלימי: יש לי חוק, יש לי תקנה

ולדימיר בליאק: אז צריך לשנות את התקנה?      

יצחק קרויזר: אולי במקום להעביר כסף, שיגבו בהם במע"מ, הרי יודעים מה הסכום, בלי שהם יעבירו את הכסף, כי אין להם כסף להעביר

משה גפני: אז מה אם יש תקנות? לא הבנתי, אנחנו נמצאים פה בכנסת

משה גפני:  זה תלוי בשר שלך, הוא צריך להביא לפה תקנות לקצר תהליכים

משה גפני:  אנחנו מקצרים פה תהליכים בגלל המלחמה באלף ואחד נושאים

משה גפני:  הרי זה ברור לגמרי שבימים רגילים, שגרתיים, כשמכרו את הסחורה או העבירו סחורה לעזה הם יקבלו אותה חזרה בשלב כזה או אחר, פה אנחנו יודעים, העסק הזה נגמר

ולדימיר בליאק: אגב אם מדיניות הממשלה היום להתנתק כלכלית מעזה אז מן הראוי גם לקצר את תקופת ההבשלה של חוב אבוד

משה גפני: כן, אנחנו נאשר את זה

עוזיהו ליכטנברג: אתה אמרת פה דבר שהאוזניים שלי צורמות, אתה אמרת יש חצי שנה

משה גפני: אבל על זה אנחנו מדברים עכשיו

עוזיהו ליכטנברג: צריך לחתוך את זה החודש

משה גפני: על זה אנחנו מדברים, לא צריך לחכות, צריך לטפל

איתן ישראלי: ברשותכם, אני יועץ למנכ"ל משרד האוצר, מתעסק גם בעניינים של הפלסטינים

איתן ישראלי:  כשבאנו לפה היום, רוב מה שאתם אומרים פה, לא שמענו את זה, אנחנו באנו אמרנו, נשמע, נראה מה יש

קריאה: הוא אומר שהוא לא שמע, שבמשרד האוצר לא הכירו

יצחק קרויזר: פה שמענו קודם לכן, גם התאחדות התעשיינים פנתה

משה גפני: רגע, רגע, רגע

משה גפני:  מה לא שמעת?      

איתן ישראלי: אני רק רוצה להגיד שאנחנו אמרנו נלמד את הנושא, נבין מה עולה פה, כי אנחנו חשבנו שאולי יש התייחסויות מסוימות

איתן ישראלי:  אני מבין מה אתה פונה עכשיו, אנחנו לא פוסלים את זה, אבל זה משהו שאנחנו צריכים ללמוד אותו, להכיר אותו, לראות מה ההשלכות

משה גפני: אני לא בא בביקורת לממשלה, למשרד האוצר, זה דיון ראשון בעניין הזה

ולדימיר בליאק: אז קודם כל כבר יצא משהו חיובי מהדיון הזה, עכשיו אתה שומע

קריאה: אומרים ששר הכלכלה נתן להם מכתב, הגיש לכם מכתב בנושא

משה גפני: המכתב פה אצלי

ולדימיר בליאק: יש שם יחסים מורכבים

משה גפני: לדיון הזה יש, למיטב הבנתי, שני חלקים

משה גפני:  יכול להיות שיש יותר, אבל יש שני חלקים מרכזיים

משה גפני:  האחד זה שאני מכרתי סחורה, עשיתי את הפעולה המסחרית, אתם מחייבים אותי כמו בכל דבר בתשלום מע"מ, אבל אין לי סחורה ואין לי את הלקוח ואין לי שום דבר, אתם לוקחים ממני כסף בחינם, על כלום

משה גפני:  לא רק זה שאין לי כסף, אני גם בהפסד כלכלי שהקטנים שבנו יקרסו, אז מה אתה לוקח ממני מע"מ? זה דבר אחד שאני מבקש תשובה על זה

משה גפני:  אני ביקשתי להכין מכתב, אני עכשיו לא מכין מכתב, עכשיו יש לי כתובת

משה גפני:  אם אין לי תשובה אז אני פונה אליך

משה גפני:  זה דבר אחד, אני רוצה תשובה מהר

משה גפני:       פועל יוצא של העניין הזה, הערת המשנה, זה שבמקום רגיל אתם צריכים לחכות חצי שנה, אנחנו מבקשים לשנות את זה

משה גפני:  במה שקורה בעזה, אנחנו מבקשים להעביר את זה לפחות זמן, חודש, שבועיים

משה גפני:  זה הרי לא לעניין, מה אתם יושבים חודש? על מה?      

יצחק קרויזר: כבר עברו שלושה חודשים, זה לא מאתמול

משה גפני: זה משהו משונה מאוד, זה נראה כאילו חומקים מהעניין

משה גפני:  זה החלק הראשון, לדעת לגבי המע"מ ולדעת לגבי הזמן, לשנות הארכת מועד, לא חצי שנה, בגלל מה שאנחנו נמצאים עכשיו בעזה, לא חצי שנה, אלא לעשות את זה בזמן מאוד קצר

קריאה: מיידית

משה גפני: כן, שבועיים

משה גפני:  בכל אופן צריך לבדוק וצריך לראות

משה גפני:  זה חלק אחד

משה גפני:  החלק השני הוא הפיצוי

משה גפני:  אנשים דיברו איתי ודיברו איתם כמובן

משה גפני:  דיברו איתי הרבה מאוד

משה גפני:  אני דיברתי עם ניר ברקת ודיברתי גם עם שר האוצר, יש פה עוול גדול

משה גפני:  אנחנו עובדים פה כל הזמן, אנחנו בשבוע הבא גם נשב בעזרת ה' על התקנות של נובמבר-דצמבר, הבנתי שזה מגיע, אנחנו נדון על זה

ולדימיר בליאק: בעזרת ה'

משה גפני: בעזרת ה'

משה גפני:  על כל פנים, יש דיון שאנחנו דנים עליו כל הזמן, החברים אמרו את זה, התפקיד שלנו זה לעזור לאנשים בעת הקשה הזו

משה גפני:  אנחנו נותנים פיצוי, נותנים פיצוי לסוגים שונים של עוסקים, זה יכול להיות חקלאים וזה יכול להיות תיירות וזה יכול להיות סתם עסקים של אנשים פרטיים

משה גפני:  אנחנו רוצים לעזור לאנשים האלה שנקלעו למצוקה בגלל המלחמה, אנחנו רוצים פיצוי שצריך לתת להם

ולדימיר בליאק: מה גם שהם יכולים להוכיח את הנזק

משה גפני: כן, בוודאי

משה גפני:  אני לא יודע אם זה אתם, מישהו אצלכם צריך לתת תשובה על זה

רמי יצקן: ככל שחוב אבוד יוכר כחוב אבוד, יש אפשרות, אבל זה מותאם לסוג המסלול הזכאות של כל עוסק ועוסק

רמי יצקן:  נתחיל מהפשוט, מי שהעסק שלו נמצא - - -      

משה גפני: רגע, אני נותן לך, אבל אני מאוד מתקשה בהבנה אז אני רוצה ש - - -     

רמי יצקן: אני אפרט

משה גפני: בסדר, אני רק רוצה להגיד לך לאן אני חושב שאנחנו צריכים להגיע

משה גפני:  אם הגענו לזה אז בסדר, אם לא הגענו לזה אז צריך להגיע לזה

משה גפני:  אני מכרתי סחורות לעזה, זו הפרנסה שלי, אתה המדינה עודדת אותי, קרה מה שקרה שם, יש מלחמה

משה גפני:  אני לא יודע בכלל מי זה הלקוח היום, מה מצבו, אני בוודאי לא מקבל יותר שום דבר, השקעתי את הכסף או את הסחורה, השקעתי שם, אני רוצה או את הסחורה חזרה או את הכסף חזרה

משה גפני:  אם אני לא מקבל את שני הדברים האלה או אחד מהם, בגלל המלחמה הנזק עליי הוא נורא ואיום

משה גפני:       אני עומד בכל הקריטריונים של מה שאתם קבעתם שעל זה נותנים פיצוי

משה גפני:  מה ההבדל ביני לבין האחרים? לאחרים יש חנות או יש להם עסק והם יכולים להוכיח, זה הרווחתי בשנה שעברה או בחודש שעבר, זה אני מרוויח היום, אתה מקבל פיצוי על זה שנגרם לך נזק כתוצאה מהמלחמה

משה גפני:  הם לא יכולים להביא שום דבר, אין להם חנות, הם מכרו סחורה, הסחורה נעלמה יחד עם הקונה, אתם מכירים בזה?      

ולדימיר בליאק: אני רוצה לחדד, אדוני היושב ראש

ולדימיר בליאק:  מתווה הפיצויים שאישרנו מדבר על המשכיות עסקית ופיצוי בגין הוצאות קבועות, מהמושג הזה של הוצאות קבועות אנחנו גזרנו את האחוזים, מ-7% ל-22%

ולדימיר בליאק:  כאן אנחנו מדברים על פיצוי שהוא מעבר להוצאות קבועות כי הסחורה הזאת זה לא הוצאות קבועות, זה עלות המכר, ולכן מתווה הפיצויים לא נותן מענה במקרה הזה, לפחות בעיניי

קריאה: הוא גם ביום שבוצעו העסקאות, אין לנו ירידה במכירות, לא קיבלנו את התקבול

ולדימיר בליאק: שוב, המתווה בהגדרה מדבר על פיצוי בגין הוצאות קבועות, זאת ההגדרה

יעקב ליצמן: המתווה פשוט שגוי, רק אם ירדת - - -      

ולדימיר בליאק: הוא לא שגוי, הוא פשוט לא מתאים למקרה שלכם כי זה מקרה ייחודי

יעקב ליצמן: הוא מדבר על ירידה של 30% במחזור, 25%, יש הרבה מאוד עסקים שהמחזור שלהם נשאר אותו דבר

משה גפני: אתה צריך להגיד שם ותפקיד

יעקב ליצמן: השם שלי יעקב סולימה, מנכ"ל של חברת סולימה, חברה ליבוא מזון, עובד עם עזה ועם כל המדינה

ולדימיר בליאק: איזה מזון?      

יעקב ליצמן: מזון יבש, פירות יבשים, פיצוחים, קטניות

יעקב ליצמן:  המתווה הזה, רק מי שירד לו המחזור מקבל איזה שהוא פיצוי, יש הרבה מאוד עסקים שהמחזור שלהם נשאר אותו דבר, אולי אפילו עלה, אבל יש להם חובות בעזה, זה נזק כלכלי לכל דבר

ולדימיר בליאק: זה בדיוק מה שאני אומר לך, שהמתווה הזה שהוא מדבר על המשכיות עסקית, זה פיצוי בגין הוצאות קבועות, הוא לא מתאים למקרה הזה

משה גפני: לא הבנת מה שהוא אמר, הבנת מה שהוא אמר?      

ולדימיר בליאק: הבנתי

משה גפני: הוא אומר, היות שהוא הפסיד בעזה אז אפילו שבעסק הרגיל שיש לו אין לו הפסד, אבל כשרואים את התמונה הכוללת מכניסים גם את עזה אז יש לו הפסד

רמי יצקן: אפשר להשיב, אדוני?      

משה גפני: כן, בטח, בשביל זה אנחנו פה

רמי יצקן: יש שלושה סוגי מסלולים שאפשר להתייחס אליהם בהקשר הזה של סחורות מעזה או לעזה

רמי יצקן:  נתייחס למקרה שהעוסק נמצא באזור ספר, בעוטף, לגביו יש את המסלול האדום

רמי יצקן:  דרך המסלול האדום הוא יכול להוכיח כל נזק, בין היתר הוא יוכל להוכיח שיש לו חוב אבוד

ולדימיר בליאק: זה מקרה פשוט

קריאה: דרך יפו עדיין לא בעזה

קריאה:  דרך יפו בתל אביב עדיין לא בעזה

רמי יצקן: זה המקרה המובן והפשוט

רמי יצקן:  לגבי מסלול ירוק מחזורים

רמי יצקן:  ככל שהתשלום שנרשם הכנסה אבל בפועל לא התקבל, ברגע שמכירים בו חוב אבוד אפשר להפחית את זה לצורך העניין מתקופת הזכאות

רמי יצקן:  במקרה שהוא תיאר פה שאין לו ירידת מחזורים, אז עכשיו כן תהיה לו ירידת מחזורים כי נפחית את ההכנסה הזאת כהכנסה שלא התקבלה

ולדימיר בליאק: כי ברגע שאתה מכיר בחוב אבוד זה מקטין לו את המחזור

רמי יצקן: זה מקטין את המחזור וממילא ההפרש של המחזור יכול - - -      

קריאה: אבל פה זה חוב אבוד לא באשמתו, זה העניין

קריאה: בחשבונאות כשמורידים חוב אבוד זה לא יורד מההכנסות

ולדימיר בליאק: אבל צריך לעשות פה את ההתאמה

ולדימיר בליאק:  נכון, את צודקת, זה מגדיל את ההוצאה

משה גפני: אני אמרתי לוולדימיר עכשיו, אני לא שם עוד, אני מדבר על כאלה, זה מה שדיברו איתי, שזו הפרנסה שלהם, אין להם חנות בדיזינגוף

משה גפני:  יש להם רק את המסלול הזה כל השנים, שהם עבדו עם איזה סוחר או תופר בעזה והכול נפל להם, הם לא יכולים להכניס את זה למקומות שאין להם

רמי יצקן: אדרבא

ולדימיר בליאק: דיברת על 40-7, או במסלול המחזורים, מה הפתרון לאלה שמעל 40?      

משה גפני: השאלה אם המדינה עומדת מהצד במקרה הזה

רמי יצקן: אני נותן פתרונות במסגרת החוקים הקיימים

רמי יצקן:  אם יהיה צורך - - -     

משה גפני: והתפקיד שלנו לשנות את החוק

רמי יצקן: בכבוד גדול

רמי יצקן:  לגבי מסלול הוצאות מזכות, כמו שאמרנו, יש את תקרת המקדם של 22%, למקבל יש סמכות להגדיל את זה פי אחד וחצי

ולדימיר בליאק: ל-33% בעצם

רמי יצקן: נכון

רמי יצקן:  זו דוגמה שיכולה לתת ביטוי לאותן הוצאות שירדו לטמיון וזו אפשרות להגדיל את המקדם במקרה כזה פי אחד וחצי

רמי יצקן:  המשמעות היא שמתוך התשומות יתווספו עד 11% נוספים שייתנו ביטוי לאותה סחורה שירדה לטמיון

רמי יצקן:  אלה המסלולים הקיימים ולגביהם יש לנו אפשרות, עוד פעם, לנתב את ה - - -     

משה גפני: ואני שואל אותך את השאלה ששאלתי קודם, אין לי עסק אחר, אין לי חנות באיזה שהוא מקום או מפעל, אני עובד כל השנים בהעברת סחורה לתופר בעזה, פתאום נהייתה מלחמה והלקוח שלי מעזה, אני בכלל לא יודע אם הוא חי או מת, אם הוא נמצא או לא נמצא, אין לי שום קשר איתו, הסחורה שם, הכסף לא קיבלתי וכנראה אני גם לא אקבל

משה גפני:  האם המדינה עומדת מהצד במקרה הזה? זה לא קשור לשום מתווה שאישרנו

רמי יצקן: עוד פעם, בסופו של דבר חוק מס רכוש וקרן פיצויים קובע הפסד ומניעת רווח ביישוב ספר, יישובי הספר הורחבו ל-40-7 - - -     

יצחק קרויזר: היושב ראש, יכול להיות שצריך להעביר את השליטה הישראלית על רצועת עזה, אז יהיה להם יותר קל

יצחק קרויזר: יצרני האופנה היושבים בתל אביב, איך זה קשור אלינו?      

רמי יצקן: עוד פעם, המסגרת של ההוצאות המזכות זה כרגע מה שעומד כאפשרות להגדלת המקדם

אלונה מירון: לי יש נזק שלא קשור בכלל להוצאות מזכות, נזק שהסחורה שלי, שקונטיינר שלם נכנס לעזה ואין עם מי לדבר

אלונה מירון:  אני שילמתי כסף, שילמתי מע"מ, שילמתי הכול על הקונטיינר הזה, שילמתי משלוח, שילמתי, נסעתי לסין, קניתי בדים מספקים, אני יצרנית אופנה, 100 חנויות תלויות בי

אלונה מירון:  אם אני אקרוס ואני כנראה אקרוס אם אני לא אקבל פיצוי על הנזק הזה, שאחרי הקורונה גם לא יכולנו להביא סחורה מסין - - -      

משה גפני: מי הגברת שמדברת?      

אלונה מירון: אני אלונה מירון, אני יצרנית אופנה 38 שנה בתל אביב

אלונה מירון:  עברנו את הקורונה, שרדנו אותה

משה גפני: איפה בתל אביב?      

אלונה מירון: בבניין פנורמה, דרום תל אביב

משה גפני: אני הייתי אצלם?      

יעל דיין: לא, אתה היית אצלנו בדרך יפו, אבל זה לא רחוק, זה עשר דקות הליכה

אלונה מירון: הפיצוי של 25%, 33%, אני לא יודעת כמה אחוזים, כן יגדל, לא יגדל, הוא לא קשור ובשום צורה הוא לא יכול לפצות אותי על הנזק שהכנסת קונטיינר שעלה לי בסביבות חצי מיליון שקל חודש וחצי לפני המלחמה

אלונה מירון:  איך זה יכול לפצות אותי? אני לא קשורה, לא לחוב אבוד, לא לאחוזי פיצויים, פשוט נכנסה סחורה לתופר וב-2007 בהתנתקות אני קיבלתי נזק ולא היה ממי לבקש

משה גפני: גברתי הנכבדה, אני כל הזמן מנסה לנתב את זה לשם

קריאה: במספרים, הוא קיבל 14,000 שקל על ירידה של 22%, נגיד הגדלת לו ל-33, היהודי הנחמד הזה ייקח עוד 7,000, יש לו מעל 100,000 שקל סחורה בעזה, זה לא שווה ערך

משה גפני: כותב ניר ברקת לסמוטריץ', שר הכלכלה כותב לשר האוצר, הוא כותב לו: על מנת לסייע לאותם עסקים ולפצות אותם על נזק והפסד על סחורה שנמצאת בעזה אבקש כי תפעל למימוש סמכותך בהתאם לסעיף 38א לחוק מס רכוש וקרן פיצויים המסמיך את שר האוצר באישור ועדת הכספים לאפשר תשלום פיצויים בעד נזק נכסי חוץ ישראליים

משה גפני:  זאת אומרת מבקש שר הכלכלה מכם, הוא מבקש לאשר פיצויים מיוחדים לעניין הזה

משה גפני:  יש סמכות לשר האוצר באישור ועדת הכספים

רמי יצקן: נכס חוץ ישראלי מדבר על נזק ישיר, לא על נזק עקיף, עם כל הכבוד

רועי כהן: למה זה נזק עקיף? זה נזק ישיר

רמי יצקן: נזק ישיר זה נזק לגופו של נכס בעקבות מלחמה, לדוגמה פגיעה של טיל בסחורה

רמי יצקן:  זה נזק ישיר, לא שום דבר אחר

קריאה: אם אין סחורה? הסחורה עלתה באש

ולדימיר בליאק: הוא צודק, יש הבדל בין נזק ישיר לנזק עקיף

קריאה: הסחורה היא נכס, אבל הנזק הוא לא נזק עקיף, הוא נזק ישיר

יעל דיין: סליחה, הנזק הזה אומר שאני חי או מת בתור עסק

יעל דיין:  זה לא נזק ישיר?      

שקלים: גם אם חומר הגלם עצמו, זה משהו שהוא שילם עליו, הוא קנה את זה?      

רמי יצקן: עוד פעם, זה לא נזק ישיר, זה נזק עקיף

רמי יצקן:  אי תשלום עבור אותה סחורה

ולדימיר בליאק: זה לא משפיע על הסכום, אבל בהגדרה זה נזק עקיף

משה גפני: אני חייב להגיד לכם, האנשים הנכבדים ממשרד האוצר, אני רוצה להגיד בכלל למשרד האוצר, זה לא כתוב במכתב, במכתב כתוב להיפך, שהוא מבקש שיחזירו את הסחורה, שהמדינה תעשה פעולות להחזיר את הסחורה, הוא כותב את זה במכתב

משה גפני:  הוא שר בממשלה, שר שמופקד על הנושא של הכלכלה, אבל אם אתם מחפשים תירוצים לא לעזור להם יש לי הרבה יותר, אני יכול להביא לך מה שאתה רוצה

משה גפני:  זה בדיוק כוונת המחוקק, בדיוק

אלונה מירון: אני מאוד אשמח לקבל את הסחורה

קריאה: אין סחורה, הכול נבזז

משה גפני: הגעתי לשיא, כבר אני צועק, אז את כבר עוצרת אותי

משה גפני:  המציאות היא, אתם לא יכולים לעמוד מהצד ואנחנו לא יכולים לעמוד מהצד

משה גפני:  יש פה סיפור, הסיפור הזה הוא בוודאי בעקבות הלחימה, זה הנושא

משה גפני:  יכול להיות שהסחורה נהרסה במלחמה כמו שכותב שר הכלכלה, אנחנו לא יודעים, יכול להיות שכן, יכול להיות שלא, אנחנו יודעים שהם מבקשים את הסחורה חזרה

משה גפני:  יש מלחמה, אתה נמצא פה, אתה מדינת ישראל, תביא לי את הסחורה

משה גפני:  אתה לא יכול להביא, אז אנחנו באים, ועדת הכספים, ומבקשים פיצוי

משה גפני:  אז אתה מתחיל לדון איתי על נזק עקיף ונזק ישיר?      

רמי יצקן: אני מסביר עוד פעם, הפתרונות שאנחנו יכולים להציע הם במסגרת החוק והתקנות הקיימים, אני לא יכול להמציא משהו שאין לי

ולדימיר בליאק: אז יש לי מה לומר בהקשר הזה

ולדימיר בליאק:  קודם כל מכיוון שאני יושב פה בוועדת כספים יותר שעות ממה שאני נמצא בבית אז אני יודע שלפצות עסקים היום ב-50, 100 מיליון שקל, המדינה יכולה להרשות לעצמה את זה מכיוון שאני יודע אילו סכומים אנחנו העברנו פה ולאילו מטרות

ולדימיר בליאק:  אני לא אפתח את זה עכשיו

שקלים: זה לא הוויכוח

ולדימיר בליאק: לא, זה גם ויכוח, אבל לא הוויכוח הזה

ולדימיר בליאק:  אני אומר שלמדינה יש את הכסף הזה לפצות אתכם, אם המדינה רוצה

ולדימיר בליאק:  זה דבר אחד

ולדימיר בליאק:       ברמה האופרטיבית הייתי מציע שני דברים

ולדימיר בליאק:  קודם כל הייתי מבקש ממשרד האוצר לקצר את תקופת ההבשלה של חוב אבוד משישה חודשים לשלושה חודשים, וזה תלוי במשרד האוצר, הם צריכים להביא את התקנות

ולדימיר בליאק:  במקסימום שלושה חודשים, אנחנו כבר בשלושה חודשים

ולדימיר בליאק:  אם עושים את זה היום שלושה חודשים אז זה מיידי

ולדימיר בליאק:       הדבר השני, אמנם קיים הפתרון הזה במתווה להגדיל תשומות ב-50%

ולדימיר בליאק:  בלי לבדוק אני יכול להגיד לכם שכנראה ההוצאות המשתנות שלכם הרבה יותר גבוהות מההוצאות הקבועות שלכם ולכן להגדיל את ההוצאות הקבועות ב-50% זה לא פתרון ולכן 33% לא יספק אתכם ולכן צריך להגדיל את זה בשיעור הרבה יותר גבוה

ולדימיר בליאק:  כאן צריך לדבר עם משרד האוצר איך עושים את זה

יעל דיין: השאלה אם ייגשו עכשיו ויתחילו לעשות לנו חוקים ויגידו לנו בעוד שנתיים משהו, אנחנו כבר לא נהיה שם

ולדימיר בליאק: לא, זה עניין של שבוע-שבועיים שאפשר להסדיר את זה, אם יהיה רצון

יפתח אורטל: מה עם פתרון למגזר החקלאי? דיברתם על טקסטיל, אבל מה עם פתרון למגזר החקלאי? המגזר החקלאי מכר שנים רבות לעזה בעידוד המדינה

קריאה: כשנגיע לזה, כי אנחנו מדברים על טקסטיל

משה גפני: חבר הכנסת ינון אזולאי הוא ממציעי ההצעה

ינון אזולאי: תודה רבה לך, אדוני היושב ראש

ינון אזולאי:  תודה רבה גם לוולדימיר שמוביל את זה

ינון אזולאי:  האמת, אני לא יודע אם כולם זוכרים, אבל העלינו את זה גם תוך כדי הדיונים על הפיצויים, דיברנו על הטקסטיל, אתה מדבר על החקלאות שגם היא נפגעה, אבל, ולדימיר, אני חושב שהצעת דברים נכונים, ואם אנחנו מדברים על כספים ומשימות לאומיות אז זו משימה לאומית לעזור לזה בלי להגיד את מה שהתכוונת

ולדימיר בליאק: אם אתה פה אני רגוע, אתה תמיד מפרש אותי נכון

ינון אזולאי: אל תיקח את זה ככלל, לא כדאי לך

ינון אזולאי:  בכל אופן אני מסתכל על זה, אני גם טוען שזה נזק עקיף ולא ישיר, אמנם הוא ישיר מהמלחמה, אבל בפועל זה נזק עקיף

קריאה: יש צילומים דווקא שהסחורה שלנו נהרסה בעזה

ינון אזולאי: אני יודע, ראיתי את זה עכשיו

ינון אזולאי:  גם נזק ישיר כשהוא נמצא הוא נמצא בתוך ישראל ששם אתה נותן, זה גם החוק נותן לרשות המיסים את האפשרות, אבל אי אפשר להגיד שאנחנו לא יכולים לפצות, כי אתה יכול לפצות את אותם אלה כמו שאתה יכול לעשות מסלול של מחזורים ואתה יכול לעשות מסלול של שכר

ינון אזולאי:  בקורונה עשינו עוד מסלולים

ינון אזולאי:       אפשר למצוא להם פתרון כי אותם המדינה עודדה

ינון אזולאי:  כמו שהיום מדינת ישראל אומרת מצד אחד אנחנו נמצאים בבעיה מול איו"ש עם פועלי הבניין, שמי שהביא אותם זה מדינת ישראל כדי להוריד מסיר הלחץ הכלכלי שלהם כדי שזה לא יגרום לנו פה בעיות, אנחנו יודעים את זה, אז כשמדינת ישראל הכניסה עובדים עזתים לישראל, היא לא הכניסה אותם בגלל העיניים היפות שלהם אלא בשביל השקט כביכול שבסוף לא קיבלנו אותו

ינון אזולאי:       אז אי אפשר היום להגיד לאותם אלה שעשו את מה שמדינת ישראל, אמרה להם: לכו ותפרנסו אותם ותנו להם כדי שיהיה לנו פה שקט, ומצד שני, לצערי, יכול להיות שאנחנו מביאים משם ביותר זול, זו עדיין בעיה של מדינת ישראל שפה אנחנו לא יודעים לתת כל מיני הטבות לאותם אלה, אבל הם היו צריכים ללכת לשם, אז היום אי אפשר להתעלם ולהגיד, תשמע, אני לא יודע להסתדר עם זה

ינון אזולאי:       אפשר להסתדר עם זה, אפשר לעשות כל מיני מסלולים בתוך מה שיש לנו, ואם לא, אז צריך להביא חקיקה, אפשר להביא אותה בזמן קצר, אנחנו עושים את זה פה, בשביל אותם אלה, כי אי אפשר לזרוק אותם

ינון אזולאי:  להגיד שאנחנו לא יכולים, התשובה הזאת לא מתאימה סביב השולחן הזה, כי אתה בעצמך יודע, כשרוצים אפשר לעשות הכול

קריאה: זה גם לא כסף גדול

קריאה:  אצלנו מדובר על 15-10 מיליון שקל, כל ענף האופנה, הצלת אותו

ינון אזולאי: לא, סך הכול, 100 מיליון?      

ולדימיר בליאק: ב-70 מיליון שקל כנראה סוגרים את העניין

ינון אזולאי: זה לא שזה לא כסף, אבל בשביל מה שהובא פה, 17 מיליארד לכל הפיצויים, עוד 100

ינון אזולאי:  אתה יודע מה? שיביאו או לא יביאו מה-17 מיליארד, אני מבטיח לך, לצערי, רשות המיסים לא תחלק את כל ה-17 מיליארד, זה יישאר שם, תנו להם רק 10% ממה שיישאר

ולדימיר בליאק: אבל מה שנוצל זה 4

ולדימיר בליאק: 5, משהו כזה

רועי כהן: קודם כל תודה, אדוני היושב ראש, תודה על קיום הדיון

רועי כהן:  אני חושב שנמצאים פה אנשים שהם הדוגמה ליצרנים כחול-לבן שקמים בבוקר, לובשים שכפ"ץ והולכים להביא את הפרנסה שלהם

רועי כהן:  אני מלווה אותם למעלה משמונה שנים, את האנשים היקרים האלה, ורואה איך הענף שלהם הולך וגווע ויותר ויותר יצרנים לא מצליחים לעמוד בנטל הזה של התחרות הלא הוגנת בגלל המע"מ, בגלל שליצרן המיסים יש את ההטבה של 17%

רועי כהן:       והנה מקרה שבו מדינת ישראל יכולה לעזור ואני רוצה לספר לך, אדוני היושב ראש

רועי כהן:  אני אתן לך סקופ, הסוחרים העזתים כנראה ידעו יותר טוב מהמודיעין הישראלי שהולכת להיות מלחמה כי רוב האנשים האלה קיבלו טלפונים שמבקשים את הכסף מראש על התפירה

רועי כהן:  אני אומר לך את זה, אנשים נתנו לי את זה בעדות, אמרו לי: רועי, התקשרו אלינו, ביקשו מאיתנו להקדים את התשלומים

רועי כהן:  אז קודם כל זה נו"ן מאוד גדול

קריאה: זה גם קורה בשוטף

קריאה: זה השערות שלנו

רועי כהן: ודבר שני, כרגע יש את המצב הזה עם החותים, כל מס הכנסה התעסק על 6,000 רכבים שיבואני הרכב הפעילו פה לוביסטים והפעילו פה אנשים כדי שלא ישלמו את אותו מס ויעשו דחייה מהרגע להרגע

רועי כהן:  אני הייתי בפגישה עם ראש רשות המיסים כששר האוצר מרים לו טלפונים נונסטופ, אדוני, איך אתה פותר את העניין הזה של 6,000 רכבים? למה עכשיו היצרנים המסכנים האלה, שר האוצר לא מתקשר ומנסה לעזור להם? אני רוצה לשאול את זה

רועי כהן:  מה, הם פחות מיבואני הרכב?      

קריאה: במה הוא יצטרך אותנו, רועי? כי לא צריכים סחורה בסין

משה גפני: לא, אני לא מסכים לזה

משה גפני:  הזמן קצר

רועי כהן: אבל אני רוצה לשאול את זה, באמת, אדוני היושב ראש

משה גפני: יש לי תשובה לשאלה הזאת

משה גפני:  אגב, אנחנו דרשנו, היה פה דיון, אנחנו דרשנו בנושא הזה של הרכבים החשמליים

רועי כהן: אין בעיה, אבל תן לזה ותן לזה ותן לזה, לא לקפח אנשים

משה גפני: הוא לא פטר ממס, הוא רק אמר שמי שיש לו בתאריך שהוא היה אמור להגיע לפני 31 בדצמבר והוא לא הגיע בגלל החותים אז הוא, ההעלאה של המס לא תחול עליו

משה גפני:  זה דבר הגיוני

רועי כהן: יופי, וזה לא דבר הגיוני?      

משה גפני: פי אלף

רועי כהן: אז למה בזה לא מטפלים?      

משה גפני: בשביל זה אנחנו מטפלים

ולדימיר בליאק: אבל אנחנו כאן

רועי כהן: אבל למה אף אחד לא מגיע עם פתרונות?      

משה גפני: מה אתה שואל אותי, אתה עובד בממשלה?      

רועי כהן: לא, אבל אני שואל אותם

משה גפני: אתה עובד בוועדת הכספים, לא בממשלה

רועי כהן: אני שואל את משרד האוצר, למה - - -      

משה גפני: בסדר, על זה אנחנו מדברים עכשיו

משה גפני:  תודה רבה

רועי כהן: בסדר גמור, תעזרו לאנשים האלה

משה גפני: מה עם החקלאות? שם ותפקיד

יפתח אורטל: יפתח אורטל, מנכ"ל גליל שוק מקומי

יפתח אורטל:  זו חברה שמייצגת מעל 200 חקלאים מהעוטף בדרום ומהעוטף בצפון

יפתח אורטל:       במשך שנים המדינה עודדה אותנו לספק מזון לעזה, אנחנו מספקי מזון, מוכרים פירות וירקות ותוצרת

יפתח אורטל:  כל התוצרת עברה מסודר במעבר דרך כרם שלום, עם כל הקשיים שהיו במשך שנים התוצרת מועברת גם במכלים, שגם הם רכוש שלנו שהלכו במלחמה בעזה

יפתח אורטל:  מדובר פה על עשרות אלפי מכלים שאין, הם מתים שם

משה גפני: זה נזק ישיר ממש

ולדימיר בליאק: אם אתם בעוטף אתם במסלול האדום, לא?      

יפתח אורטל: אבל לא כל החקלאים הם בעוטף

יפתח אורטל:  יש לנו מעל עשרות אלפי מכלים שאנחנו היינו משנעים את הסחורה על ידם לתוך ישראל והחוצה

יפתח אורטל:  זה אחת

יפתח אורטל:  דבר שני, בנושא המחזורים, אמר פה האדם המכובד הזה, התקבול שאנחנו היינו אמורים לקבל אם הכול היה עובד תקין, ב-7

יפתח אורטל: 10, זה תקבול עבור חודש או חודשיים לפני

יפתח אורטל:  אין לנו את התקבול הזה, כל ההכרה בחוב אבוד לא ייתן לנו שום דבר, ירידת מחזור לא תיתן לנו שום דבר, ואני לא מדבר על זה שהחקלאים קדימה, הלך להם פלח שוק, על זה המדינה עוד לא עודדה אותנו, הלך להם פלח שוק שהוא לא קיים

יפתח אורטל:       תוצרת חקלאית, אתם יודעים, מדברים על יבוא ותוצרת ופתאום כולם אוהדים שלנו ולא נביא מטורקיה וזה, חבר'ה, אנחנו מספקי מזון, אנחנו חלק מהמלחמה, הנזקים שלנו זה נזקים ישירים והכסף שלנו, אין מאיפה להביא אותו

משה גפני: תודה רבה

חיים דיין: אני חיים דיין, אני מגדל בקר בגולן

חיים דיין:  בעבר ניהלתי את ענף הבקר לארץ, כל נושא שמירת שטחים פתוחים והייתי פה הרבה בדיונים

משה גפני: היה בסדר כשהיית?      

חיים דיין: היה בסדר גמור אפילו

חיים דיין:  מבחן התוצאה הוא טוב

משה גפני: בבקשה

משה גפני:  בקצרה, אנחנו חייבים לסיים

חיים דיין: בקצרה

חיים דיין:  אני מייצג כאן את מכון תערובת כפר יהושע, אני אמנם מגדל בקר, כמו שאמרתי, אבל אני מייצג את מכון תערובת כפר יהושע, אני עוסק בשיווק של תערובות

חיים דיין:  אני רוצה שתבינו שתערובת זה מזון לבעלי חיים, אנחנו שיווקנו כמויות עתק לעזה, לעופות, להודים, לעגלים, לטלאים, שיווקנו את כל המוצרים

חיים דיין:       צריך להבין שאנחנו מפעל קטן בכפר יהושע שמעסיק כ-30 עובדים ו-50% מהייצור שלנו היה לעזה כי לאט לאט עלינו ועלינו ועלינו

חיים דיין:  תבינו, מרבית הסוחרים בעזה שילמו לנו מזומן, הם היו ממש בסדר, מרבית הסוחרים, החלק שלא שילם במזומן ואנחנו תקועים עכשיו עם 12 מיליון שקל, אתם מדברים על 200-100, אנחנו 12 מיליון שקל תקועים עם העזתים כי צריך להבין שהיקף הסחורה הוא מאוד יקר וכשהם קונים כמויות של עשרות טונות אם לא מאות טונות בחודש אז הסכומים הם גדולים מאוד

משה גפני: לא קיבלתם כסף? לא קיבלתם מקדמה?      

חיים דיין: קיבלנו צ'קים, כל הצ'קים חזרו, הבנקים סגורים שם, אין להם אפשרות לשלם לנו

חיים דיין:  חלק גדול מהסככות שהם פיטמו שם או מהלולים נהרסו להם, כלומר גם אם היום נניח הכול יהיה בסדר ונבקש מהם, לדעתי אין להם איך לשלם, הם גם אומרים לנו את זה

חיים דיין:       צריך להבין שהעבודה עם עזה בסך הכול הייתה טובה מאוד וקיבלנו הרבה עידוד, גם ממשרדי הממשלה, להמשיך ולעסוק בשיווק ובהגדלת הייצור לעזה ואכן עשינו את זה, אבל נפלנו נפילה אדירה עכשיו עם ה-12 מיליון

משה גפני: הגשתם בקשה לפיצוי?      

חיים דיין: לא, עוד לא הגשנו כי אין לנו לאן להגיש

חיים דיין:  אפילו מנהל רשות המיסים טוען שאין מסלול כזה בכלל

משה גפני: אז לא ביקשתם בכלל?      

חיים דיין: לא, לא ביקשנו כי אין לאן

משה גפני: לא, שקיבלתם תשובה שלילית הבנתי, אבל ביקשתם? היה איזה דיאלוג?      

חיים דיין: לא, עדיין לא, כי אין לנו את זה

חיים דיין:  גם בהסכם אין לנו שום סעיף שאומר לפנות לסעיף הזה

משה גפני: תודה

משה גפני:  אושר שקלים, חבר הכנסת הנכבד

שקלים: אני הגעתי לכאן ממקום מאוד אישי

שקלים:  אני לא חבר קבוע בוועדה, לנו היה עסק פרטי, עסק עצמאי שנקרא אופנת אושר, במשך כ-30 שנה, אבא שלי ניהל את זה, אני עזרתי לו, קונפקציה לבגדי ילדים ותינוקות והיינו תופרים כמעט כל הזמן - - -     

משה גפני: העסק עוד עובד? בגלל שאם העסק עוד עובד לא תוכל להשתתף בדיון

שקלים: לא, העסק כבר עשר שנים לא עובד

משה גפני: כי זה ממש ניגוד עניינים

שקלים: אתה יכול להיות רגוע, העסק לא עובד

משה גפני: חבר כנסת זה לא רק רווחים, זה גם הפסדים

משה גפני:  בעיקר הפסדים

שקלים: אתה לוקח לי את הזמן

שקלים:  צריך להבין, הנושא שהסחורה נמצאת שם בעזה, מדובר פה על שרשרת שלא רק משפיעה על אותם יצרנים קטנים, אנחנו קוראים לזה קונפקציות, שהם עסקים קטנים, שזה מטה לחמם, יש פה שרשרת, זה גם קשור לספקים שהם עובדים, לאותם בעלי חנות שהזמינו את הסחורה ונתקעו עכשיו שאין להם סחורה ואין להם עם מי לעבוד

שקלים:  יש פה הרבה כספים שלא מפורטים פה במכתב הפנייה הזה

שקלים:  שתבינו, הם הפסידו עונה שלמה ואין אלטרנטיבות אחרות

שקלים:  למצוא עכשיו אלטרנטיבות ותופרים חדשים אחרים שהעבודה שלהם תתאים להם וזה, זה לא לוקח המון המון המון זמן

קריאה: עדות מומחה

קריאה: רואים שהיית יצרן

שקלים: אני הייתי סוחב את הבאלות על הכתפיים, הייתי עושה ניטים ולחצנים, מכיר את זה יותר מדי טוב

שקלים:  לכן אני בא ממקום מאוד אישי, שאני הכי מבין פה את הדברים ואלה עסקים קטנים, זה לא עסקים שאפילו מעסיקים עשרה אנשים

רועי כהן: וזה עסקים כחול-לבן

משה גפני: ברור, על זה אנחנו מדברים

שקלים: וזה חשוב והפיצוי פה הוא קריטי

שקלים:  וזה לא מעניין אותי עכשיו הניסוחים של נזק עקיף, נזק ישיר, זה לא מעניין, בסוף להם אין לחם להביא הביתה ובזה אנחנו צריכים לטפל

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  על זה אנחנו מדברים, אתה צודק לגמרי

איילת ברקוביץ': אני יועצת משפטית של חברת אוריין, חברת אוריין מתעסקת בתחומי שילוח בין-לאומי ולוגיסטיקה

איילת ברקוביץ':  אנחנו היינו מספקים שירותי שילוח בין-לאומיים ליבואנים בעזה, וגם זה בעידוד של מדינת ישראל, כמובן כל הסחורות וכל הדברים האלה

איילת ברקוביץ':  עם פרוץ המלחמה, כתוצאה מהמלחמה - - -      

משה גפני: לא, אנחנו יודעים, על פרוץ המלחמה אנחנו כבר יודעים, אנחנו גם יודעים מה קרה אחרי זה, אנחנו מבקשים מה את מבקשת

איילת ברקוביץ': נוצר חוב אבוד של מיליוני שקלים ואנחנו לא עומדים באף אחד ממסלולי הזכאות

משה גפני: מה חברת אוריין עושה?      

איילת ברקוביץ': שילוח בין-לאומי ולוגיסטיקה

ולדימיר בליאק: למה אתם לא עומדים במתווה?      

איילת ברקוביץ': אנחנו לא במחזורים

ולדימיר בליאק: מעל 400?      

איילת ברקוביץ': כן, אבל עדיין נוצר לנו הפסד משמעותי וצריך לתת לו מענה

איילת ברקוביץ':  היה לי חשוב לחדד מעבר לסחורות שדובר הרבה, גם על נותני שירותים היקפיים שגם סבלו נזק משמעותי

קריאה: המחשבה שלנו היא לבקש שיכירו בחובות האבודים בדיוק כמו כל נזק מלחמתי אחר

קריאה:  במקרה שלנו אני יודע שהסוחר העיקרי שחייב לי בערך 2 מיליון שקל, הופצץ גם הבית שלו וגם המחסן שלו, אין סחורה, ואם נשאר משהו אחרי הפצצה זה מזון, זה הכול נבזז

קריאה:  אין מצב שאני אקבל, לא את הכסף ולא את הסחורה

קריאה:  אז אני מבקש פיצוי לנושא הזה

משה גפני: תודה רבה

עוזיהו ליכטנברג: מה שאני רוצה להגיד, להכניס מסלול חדש לחובות אבודים

אילנית פינשטיין: אני סמנכ"לית הכספים של אמבר, שזה מכון תערובת

אילנית פינשטיין:  אני רוצה להוסיף, מהפן החקלאי, אנחנו ספקי המזון למעשה במדינה, ספקי מזון מאוד גדולים, אם זה בתערובות

ולדימיר בליאק: לבעלי חיים בעיקר?      

אילנית פינשטיין: לבעלי חיים, ודאי

אילנית פינשטיין:  היינו ספקים גדולים מאוד מעזה

אילנית פינשטיין:  מבחינתנו זה חובות מאוד גדולים שנשארו ואני מצטרפת פה לבקשות להכיר גם בחובות עצמם ולא רק בנושא של המע"מ, כי הסכום הארי פה הוא בסוף החובות ולא המע"מ

אילנית פינשטיין:       מבחינתנו בסוף אנחנו יושבים בדיוק בעוטף, יש לנו לולים שם, יש לנו המון המון לקוחות בצד השני, הצפוני, שנפגעו, לולים שנפגעו, המחזורים שלנו נפגעו, אבל גם אנחנו לא עומדים ב - - -     

משה גפני: תודה רבה, בקשתך הובנה

אילנית פינשטיין: יש לנו גם לקוחות גדולים מאוד בארץ שנכנסו לסחרור בגלל המצב ואנחנו מוצאים את עצמנו בחובות של עשרות מיליונים בגלל הנושא של המלחמה

משה גפני: ברור

משה גפני:  תודה רבה

רועי כהן: כבוד הרב, אילן דיין, אתה יודע איזה כוכב הוא? הוא מופיע אצל ארז טל כל ערב, מסביר להם מה זה עזה, מסביר להם בדיוק, עשה הסבר מאוד טוב

יעל דיין: משתדל

יעל דיין:  שלום

יעל דיין:  אנחנו רצינו להציג את הבעיה שאנחנו נקלענו אליה

יעל דיין:  אילן דיין, יצרן אופנה בדרום תל אביב, מעסיק 14 עובדים

יעל דיין:  היית אצלי בעסק, כבוד השר

משה גפני: אני לא שר

רועי כהן: הוא לא רוצה להיות שר

יעל דיין: נולדתי באופקים

משה גפני: יש לך שתי מעלות, גם יש לך עסק בדרום תל אביב וגם נולדת באופקים

יעל דיין: אני מאלה שנפגעו בנושא הזה עם עזה

יעל דיין:  נשארו שם הרבה בדים, נשארו שם הרבה סחורות גזירים, אין לנו פיצוי, אנחנו אפילו ראינו תמונות בעיניים שלנו שהמקום קרס עם הבדים ורואים את הבדים שם זרוקים עם ההפצצות

יעל דיין:       אנחנו מבקשים פיצוי, אנחנו עסקים, אני והחברים שלנו, אני מדמה אותנו לפצועים שמהגוף שלנו יוצא הרבה דם ואנחנו חייבים פה במהירות מישהו שיפצה אותנו כדי שיצליח לשמור אותנו כעסקים שהנפיקו הרבה רווח למדינה

יעל דיין:  המדינה צריכה להבין איך לפצות את העסקים האלה כי אנחנו, העסקים הקטנים, מחוללי הצמיחה במשק, זה ידוע

יעל דיין:       אנחנו מבקשים, חבר'ה, קיבלתם מאיתנו לא מעט, בואו תבינו אותנו במצב היום שנפגענו

יעל דיין:  לא רק אנחנו מתמודדים עם עוד הרבה דברים בענף האופנה, אנחנו מבקשים, גם הנושא הזה שהיום נותנים למתחרים שלנו פטור מ-75 דולר, נותנים להם הכול, אנחנו משרתים בצבא, עושים עבודה, משלמים מס, ומבקשים פיצוי למצב הזה

יעל דיין:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בבקשה, משפט

יולי תמיר: העברנו הרבה בקר לעזה, יש לנו חובות של כ-2

יולי תמיר: 5 מיליון שקל

יולי תמיר:  קודם כל אני שמח שאתה העלית את הדיון הזה וכל הכבוד לכם

משה גפני: החברים הציעו את זה והנשיאות הכירה בזה ואני גם כן שמח על כך

יולי תמיר: שגם נרגיש שזה לא בושה שעבדנו עם עזה ושעודדו אותנו ושזה לא בושה, אנחנו לא צריכים להרגיש בושה עם זה

משה גפני: לא, לא, לא

יולי תמיר: אני מצטרף לכל מה שאמרו לגבי פיצוי לא עקיף של ה-33%, זה מאוד חשוב, וגם האמירה הזאת שיש התנתקות כלכלית מעזה, זה גורם לצד השני גם לא לרצות לשלם לנו

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  סגן אלוף ניר עוז, ראש ענף כלכלה

ניר עוז: כחלק מהמדיניות האזרחית ביטחונית שהייתה נהוגה עד פרוץ המלחמה הייתה מדיניות שמאפשרת לייצר קשרים כלכליים בין רצועת עזה לישראל, גם בתחום של יבוא וגם ביצוא, דו כיווני, ואפשרנו דרך עבודה משותפת עם רשות המיסים ומשרד האוצר לייצר תהליכים של גביית מע"מ מסודרת והתחשבנות מסודרת בין הצדדים

ניר עוז:  אנחנו עוד לא יודעים איך ייראו הקשרים הכלכליים בין רצועת עזה לישראל ביום שאחרי המלחמה, הדבר הזה עוד נמצא בדיונים ועוד דורש איזה שהיא דירקטיבה מדינית

ניר עוז:  אז בנוגע למה שיקרה ביום שאחרי אנחנו עוד לא יודעים להגיד, זה כמובן ברור, כשאנחנו מבינים שהקשרים מול איו"ש נכון לכרגע יישארו כסדרם

משה גפני: לא, אבל אני רוצה לדעת לגבי נושא הדיון, לפצות את אלה שאתה אמרת שדי עודדו אותם לעשות את העסקים, גם יצוא וגם יבוא, הם מפסידים את כל הכסף שלהם שם

משה גפני:  האם מדינת ישראל צריכה לפצות אותם כמו שהיא מפצה בעלי עסקים אחרים?      

ניר עוז: אז אני אגיד ככה, אנחנו כחלק מהמדיניות אפשרנו לבצע את כל הקשרים

משה גפני: בסדר, את זה הבנו

ניר עוז: אני לא יודע אם להגיד עודדנו או מי עודד, אני לא יודע להגיד, אבל בוודאי שמדינת ישראל כחלק ממנגנון פיצוי שעושים לכל העסקים, אותו דבר גם רלוונטי לעסקים שהיו מול עוטף עזה - - -      

משה גפני: סליחה, אני לא ביקשתי ממך לגבי הנושא של העידוד וזה, יש מכתב של שר בממשלת ישראל שמופקד על העניין הזה שהוא אומר, העוסקים, חלק מעבודתם לפני המלחמה בעידוד ותמיכת המדינה, הם עבדו עם מתפרות ברצועת עזה

משה גפני:  אני לא מבקש ממך אישור לדברים שלו

משה גפני:  זה שזה נעשה בעידוד ובתמיכה אני יודע, אנחנו כולנו יודעים את זה, הייתה לזה גם קונספציה מאוד ברורה, אנחנו מבינים למה

משה גפני:  אנחנו עוסקים במה עושים עכשיו עם העוסקים האלה שאיבדו את כל כספם

קריאה: ברשותך, היושב ראש, נראה לי שזו שאלה יותר אוצרית

קריאה:  אני לא יודע מה מצופה להגיד על - - -      

רועי כהן: לשאול אם אפשר להוציא את הבדים, אם הוא כנציג משרד - - -     

משה גפני: לא, לא, לא, רגע

משה גפני:  אנחנו נמצאים בוועדה בכנסת ובכנסת הדבר הכי חשוב שעושים זה מדברים וכשנמצא פה נציג משרד הביטחון, שמשרד הביטחון הוא חלק מהעניין הזה שעליו אנחנו דנים, הוא יכול להגיד שזה לא עניינו, זה עניינכם, אבל מותר לו לתת לו להביע עמדה

משה גפני:  זאת השאלה, מה העמדה שלך?      

ניר עוז: עמדתי שככל שאוכלוסייה ישראלית נפגעה כתוצאה מהמלחמה נכון למצוא מנגנונים ואפשרויות לפצות את בעלי העסקים, וכמובן שזה עניין אוצרי ועניין של משאבים שקשורים בכנסת

משה גפני: אמירה פגז, אמירה טובה

משה גפני:  תודה רבה, ניר

משה גפני:  רמי יצקן ואיתן ישראלי ויואל חלימי

משה גפני:  אנחנו מבקשים לדעת שני דברים שהעלינו כאן

משה גפני:  קודם כל לגבי המע"מ

משה גפני:  המע"מ זה נראה דבר כאילו מדינת ישראל נוהגת לא בהגינות

משה גפני:  לאנשים אין את הסחורה, גובים מע"מ ממישהו שיש לו סחורה, מכר, הרוויח 100 שקלים, גובים ממנו עוד 17 שקלים

משה גפני:  פה אין, לכל הדעות אין להם את הסחורה, הם לא מכרו, הם לא קיבלו כסף, ואם קיבלו צ'קים הצ'קים חזרו, הבנקים בעזה קרסו

משה גפני:  אז דבר ראשון אני רוצה לדעת לגבי הנושא של המע"מ

משה גפני:  ומה שהחברים ביקשו, האם אפשר לצמצם את המועד, לקבוע שלושה חודשים, כמו שהוצע כאן, במקום שישה חודשים

משה גפני:  אנחנו יודעים מה שקרה שם, זו תמונת המצב

משה גפני:  זה דבר אחד

משה גפני:      דבר שני, אנחנו מבקשים לדעת תשובה לגבי הנושא הזה, האם להכניס מתווה חדש לגבי אלה שהסחורה שלהם בעזה, באופן ספציפי לגבי המקרה הזה, אנחנו לא מבקשים על דברים אחרים, אנחנו מבקשים על זה, לתת פיצוי

משה גפני:  שאנשים יבואו ויגידו, זה מכרנו, יש אפשרות לבדוק את זה או שהוא יגיש תצהיר, ולתת לו פיצוי

משה גפני:      אני מבקש משלושתכם, כל אחד בעניינו, תשובה תוך שבוע

משה גפני:  בשבוע הזה אנחנו נפגשים איתכם, איתכם הכוונה עם משרד האוצר

קריאה: יש תקנות

משה גפני: תודה שאמרת לי, אני כבר שבועיים צועק להם שצריך להביא תקנות

ולדימיר בליאק: יותר משבועיים

ולדימיר בליאק:  אנחנו יותר זמן צועקים, חודש לפחות

אלונה מירון: מה לגבי מתווה של סחורה שנכנסה לתפירה, אני לא מכרתי סחורה, הכנסתי למתפרה

אלונה מירון:  אין לי חשבונית

ולדימיר בליאק: גם, ברור, זה חלק מהעניין

משה גפני: אל תסמכי כל כך, עד שנקבל מהם תשובות נצטרך הרבה להילחם, זה לא פשוט

ולדימיר בליאק: אגב, בכל אופן, לדעתי לפחות, הגדלה של 50% זה לא פתרון פה, כלומר הגדלה מ-22% ל-33%, זה לא ייתן את המענה

יעל דיין: כבוד היושב ראש, אמרתם שאתם תיתנו לנו דיון מהיר כמו שעשיתם עם הרכבים החשמליים, תעשו לנו דיון מהיר, שבועיים ועוד שבועיים ועוד שבועיים, אנחנו לא נקבל פיצוי, בסופו של דבר אנחנו ניעלם פה מהנוף של היצרנים

משה גפני: אני רק רוצה שתדע, במערכת השלטונית במדינת ישראל הממשלה היא זאת שצריכה להחליט, שר מתוך הממשלה או כמה שרים מתוך הממשלה, אליהם פניתי

משה גפני:  אנחנו לא יכולים להחליט, אנחנו יכולים לאשר אם הם יחליטו, אנחנו לוחצים עליהם בכל הכוח על מנת שזה יקרה

משה גפני:  אנחנו לחצנו עליהם על הרכבים החשמליים, רצינו שיבטלו בכלל את המיסוי הזה מסיבות שונות שעלו כאן בדיון

משה גפני:  לפחות החלק הזה, בגלל החותים, שהסחורה לא מגיעה, אל תעשה היקש - - -     

יעל דיין: אני לא באתי להגיד משהו נגד האנשים ההם, אני רק אמרתי שצריך לטפל בנו בזריזות כי אנחנו ממש גוססים

יצחק קרויזר: היושב ראש, זה אותו עניין, כי כשהחותים סוגרים את הים האדום גם לא יהיה טקסטיל במדינת ישראל, אם אנחנו לא נדאג להם הענף הזה יקרוס ואי אפשר להחזיר את הגלגל

יעל דיין: אני מדבר משם

משה גפני: לא, הכול בסדר

משה גפני:  אני מדבר עם השרים כבר שבועות ארוכים, המכתב הזה של ניר ברקת זה אחרי שיחה ארוכה שלי איתו שסיפרתי לו מסיפורים שלכם שלא הכרתי קודם, שהכרתי רק ממה שאתם אמרתם

משה גפני:  אני מבקש בתוך שבוע תשובות על השאלות האלה, אם יש לכם תשובה לפני שבת עוד יותר טוב

משה גפני:       גם תשובה שלילית היא תשובה

משה גפני:  אני ממשיך את הדיון הזה, אם התשובה היא חיובית אז סיימנו

משה גפני:  אז בסדר, אז אנחנו גם נראה מה אתם מתכוונים לעשות

משה גפני:  אם התשובה היא שלילית אנחנו נמשיך פה את הדיון, אני אבקש משר האוצר שיבוא או מהמנכ"ל שיבוא, נמשיך את הדיון

משה גפני:  אתם נמצאים כאן בשבוע הבא בגלל הנושא של מתווה הפיצויים על נובמבר-דצמבר, אף אחד מאיתנו לא יישב בשקט אם הבעיה הזאת לא תיפתר, אתם תשמעו את הדברים האלה ולכן אני מבקש תשובה

רמזי גבאי: ברשותך, אני מבקש מאנשי האוצר, מעבר למה שביקש היושב ראש, פשוט תחשבו על מתווה אחר, לא ה-33%, לטובת הסחורות שנשלחו לשם

רמזי גבאי:  יש שם סחורות, זה לא כסף, זה לא שמכרו להם עם חשבונית, שלחו סחורות לשם

קריאה: עוד מילה קטנה לבחור מהאוצר

קריאה:  כרגע האוניות שם בסין לא אוספות סחורה של טקסטיל, פחות או יותר 50% לא עולה על האונייה

קריאה:  אני צופה שבאפריל-מאי הקרוב, התחלת עונת הקיץ, יהיה פה מחסור מטורף והמחירים יעלו לשמים, אתם תהיו חייבים אותנו

קריאה:  אנחנו כרגע מביאים בטירוף בדים כי אנחנו יודעים שיהיה פה מחסור, הם לא אוספים סחורה בסין

קריאה:  אם אנחנו לא נהיה קיימים לא יהיה מה שיצנן את המחיר, אם החבר'ה האלה לא יחזרו לעבוד

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ולדימיר, תגיד סיכום וגם אתה

ולדימיר בליאק: אני רק אחזור על מה שאמרתי, אני חושב שקיצור תקופת ההבשלה של חוב אבוד זה משהו שמתבקש וזה יחסית פשוט

ולדימיר בליאק:  אפשר באמת לעשות את זה מהיום למחר אם יהיה רצון

ולדימיר בליאק:  שוב אדגיש שהפתרון שקיים היום במתווה לשיקול דעתו של המנהל להגדיל את התשומות ב-50% זה לא ייתן מענה במקרה הזה, והמדינה יכולה לפצות וחייבת לפצות ואני מאוד מקווה שנקבל תשובה חיובית תוך זמן קצר

ולדימיר בליאק:  תודה

משה גפני: תודה

משה גפני:  חבר הכנסת יצחק קרויזר

יצחק קרויזר: תודה, אדוני היושב שראש

יצחק קרויזר:  שוב אני מצטרף לנושאים שהעלה עכשיו חבר הכנסת בליאק, גם עם החזר המע"מ למרות שזה יהיה רק ממש איזה שהיא תקווה קטנה לאותם עסקים להמשיך ולשרוד

יצחק קרויזר:  ולנקודה הסופית, בדיוק כמו עם הרכבים, מה שאתה ציינת, אדוני היושב ראש, ברגע שהים האדום ייחסם לא ייכנסו מכולות, ענף הטקסטיל הישראלי ייפגע, יימחק, לא יהיה אפשר להחזיר את הגלגל לאחור, זה עוד ענף שיילך וייגרע ואנחנו שוב פעם נמצא את עצמנו עם בעיית יוקר המחיה

רועי כהן: חבר הכנסת יצחק קרויזר, אתה יושב ראש סיעת עוצמה יהודית, לא? סיעת הציונות הדתית?      

יצחק קרויזר: לא, עוצמה יהודית

רועי כהן: אז אתם באותה סיעה

משה גפני: אל תתערב בפוליטיקה

רועי כהן: לא, אם יש פה תמימות דעים בין אופוזיציה לקואליציה למה זה לא קורה?      

משה גפני: זה לא קורה

רועי כהן: למה?      

יצחק קרויזר: יש פה תמימות דעים עם כל מי שיושב כאן ואנחנו נחכה לתשובות של משרד האוצר, אנחנו לא נעזוב את העניין הזה עד שנקבל תשובות

ולדימיר בליאק: קודם כל שים לב, אנחנו יזמנו את הדיון

רועי כהן: אני רואה, זה גם קואליציה וגם אופוזיציה ואנחנו כאילו עכשיו מחכים לגודו

משה גפני: זה גם קואליציה וגם אופוזיציה וגם אני בעניין

ולדימיר בליאק: אבל ממשלה זה רק קואליציה, שים לב

משה גפני: זה לא יהיה טוב אם אתה תדגיש את זה מכיוון שאז חברים בקואליציה יגידו רגע, מה שהממשלה מחליטה אנחנו לא מתערבים

משה גפני:  אנחנו מתערבים, חברי קואליציה מתערבים, זה אי צדק משווע לאנשים האלה

משה גפני:  אנחנו מבקשים את התשובות, כפי שאמרתי, שזה יהיה בנפש חפצה

ולדימיר בליאק: וברוח טובה

משה גפני: כן, בדיוק

משה גפני:  תודה רבה, הישיבה נעולה