ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 145, 2023-08-09 00:00

שמחה רוטמן: רבותיי, ישיבה מאוד חגיגית, בעזרת השם

שמחה רוטמן:  היום כ"ב באב התשפ"ג, אנחנו דנים בנושא: הצעת חוק פסיקת ריבית והצמדה (תיקון מס' 9), התשפ"ב-2022, וכן בנושא: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 71) (ריבית ודמי פיגורים), התשפ"ב– 2022

שמחה רוטמן:  אנחנו בתהליך של תשלום חובות בריבית, הצמדה וגם פיגורים על חלק מהחובות

שמחה רוטמן:  אדוני, היועץ המשפטי, אתה רוצה למפות לנו?      

אלעזר שטרן: יש מיפוי של כמה דברים

אלעזר שטרן:  הממשלה צריכה לתת תשובות ויש גם דברים שנשארו פתוחים וצריך לחזור אליהם

אלעזר שטרן:  אומר בקצרה שיש כמה נקודות שעלו במסגרת התיקונים העקיפים שעלו

אלעזר שטרן:  היושב-ראש העלה אותן והממשלה אמרה שתבדוק

אלעזר שטרן:  נעבר על הדברים בהמשך

אלעזר שטרן:  נושא היחס בתוך חוק ההוצאה לפועל בין ההחלטה של 25% של ריבית הסכמית ל - - - הפחתת דמי פיגורים, נושא שהטריד את אדוני

אלעזר שטרן:  הנושא השלישי הוא - - - הזקיפה, זו גם נקודה ש - - - אליה

אלעזר שטרן:  נושא מסוים שקשרו להתנגדויות ודיברנו עליו באחד הדיונים הקודמים

אלעזר שטרן:  בנוסף ישנן כמה נקודות קטנות לגבי תחילה והוראות המעבר

אלעזר שטרן:  נקודה נוספת היא חייב משלם, אם צריך למחוק או לא צריך למחוק

שמחה רוטמן: נעבור לפי הסדר

שמחה רוטמן:  נתחיל מהקל אל הכבד, לדעתי

אלעזר שטרן: אז פשוט נעבור

שמחה רוטמן: לפי הסדר שלך

אלעזר שטרן: נעבור לפי הסעיפים

שמחה רוטמן: יש פה אנשים שבשנייה שנסיים את התיקון העקיף שנוגע בהם – נשחרר אותם

אלעזר שטרן: שני דברים כלליים שנאמרו וייאמרו שוב לקראת ההגעה לישורת האחרונה: אדוני העיר על הסכום ששולם ויתוקן בכל מקום רלוונטי

אלעזר שטרן:  כל התיקונים - - - מתייחסים לעיצום כספי, יתוקן ויהיה כתוב: "הסכום ששולם"

אלעזר שטרן:  דיברנו גם על כך שבכל אותם המקרים, כמעט כל המקרים תיכתב ההוראה גם שיחולו הוראת חוק פסיקת ריבית והצמדה כדי להגיד שזה לא רק שיעור הריבית אלא גם כל מכלול הוראות החוק

תרצה ברמה: תרצה ברמה ממשרד האוצר

תרצה ברמה:  דיברנו על חידוד לגבי - - -     

שמחה רוטמן: היא אמרה, היא אמרה

אלעזר שטרן: לפעמים זה רק על הריביות

תרצה ברמה: לפעמים זה רק על הריבית, לפעמים על כל החוק, ובמעט מקרים זה בכלל לא

אלעזר שטרן: נעבור על התיקונים העקיפים

אלעזר שטרן:  סעיף 12 להצעת החוק שהוא תיקון לפקודת הובלת טובין בים, יושב-ראש הוועדה הציע להוסיף דמי פיגורים מתוך הבנה שמדור על פסק דין שבית המשפט קבע

ירדן חפר: אני ירדן חפר ממשרד המשפטים

ירדן חפר:  קיבלנו את הצעת היושב-ראש ונוסיף דמי פיגורים

שמחה רוטמן: יישר כוח

אלעזר שטרן: נקודה נוספת, תיקונים בסעיפים 75–75א לחוק עידוד השקעות הון

אלעזר שטרן:  מדובר בסעיף 22 להצעת החוק

אלעזר שטרן:  במסגרת הזאת, יושב-ראש הוועדה, אתה ביקשת לבדוק האם מוצדק שיושתו דמי פיגורים נוכח העובדה שיש סנקציה אחרת

ינון גוטגליק: ינון גוטלניק מהלשכה המשפטית במשרד האוצר

ינון גוטגליק:  אין פה סנקציה כפולה, האישור המבוטל הוא אישור לעמידה בתנאי הסף על מנת לקבל את המענק

ינון גוטגליק:  מדובר במקרה שמפעל קיבל אישור ואז קיבל את המענק, לא עמד בתנאי האישור שניתן לו והוא צריך להחזיר את המענק

ינון גוטגליק:  עצם ביטול האישור אינו סנקציה, זה פשוט כי הוא לא עמד בתנאים האמורים

שמחה רוטמן: ולכן יש להשית ריבית פיגורים

ינון גוטגליק: נכון

שמחה רוטמן: מקבל, נמשיך

אלעזר שטרן: תיקון לסעיף 17 לפקודת מסילות הברזל שזה סעיף 32 להצעת החוק

אלעזר שטרן:  יושב-ראש הוועדה התנגד להוספת דמי פיגורים כשמדובר לגבי חיוב מוגדל

שמחה רוטמן: מאחר שיש שם 25%

שמחה רוטמן:  מאחר שיש שם את המנגנון הזה שנועד לתמרץ אנשים לשלם אין צורך ולא שמים - - -

שמחה רוטמן:  על עצם צמצום ה-25%, אמרנו שאם נדבר על זה אז זה יהיה במסגרת החוק של חבר הכנסת משריקי ולא במסגרת החוק הזה

תרצה ברמה: זה כבישי אגרה, אנחנו - - -     

אלעזר שטרן: אנחנו מדברים כעת על מסילות הברזל

שמחה רוטמן: התבלבלתי, מסילות הברזל, למה שם אמרנו שלא יהיו פיגורים? כי שם גם יש סוג של כפל קנס

ירדן חפר: יש שם חיוב מוגדל

שמחה רוטמן: מה הוא? בדרישת התשלום יש חיוב מוגדל שאם משלמים אותו תוך זמן מסוים, הנה, אה, סליחה, אני יודע למה לא

שמחה רוטמן:  אני יודע, שם אמרנו שלא ייתכן שאם מגישים תביעה אנחנו בהליך - - - מתחיל דמי פיגורים רק מהזמן להגשת התנגדות

שמחה רוטמן:  פה קיצרנו להם את התהליכים ואמרנו להם: אתם לא צריכים להגיש תובענה לפי שום סעיף ולא שטר ולא כלום, אבל הפיגורים יתחילו מהיום הראשון

שמחה רוטמן:  זה רק יתחיל מהיום שבו נפתח התיק ומוגשת המקבילה של התביעה

שמחה רוטמן:  ויתרנו להם שם על המון התראות אז לכן הפיגועים יתחילו רק מהמועד בו נפתח תיק בהוצאה לפועל או ברשות האכיפה והגבייה לפי העניין

דן בן סימון: דן בן סימון מרשות האכיפה והגבייה

דן בן סימון:  מה שיחול עליהם זה החוק שיחול על תובענות

שמחה רוטמן: כן, יראו את פתיחת התיק כהגשת תובענה לפי סעיף מסוים ולא יחולו דמי פיגורים - - -     

אלעזר שטרן: לכן אנחנו מוחקים - - -     

שמחה רוטמן: לכן מפה יורד עניין דמי הפיגורים

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, מקובל

אלעזר שטרן: תיקון סעיף 28 לחוק חוזי הביטוח

אלעזר שטרן:  מדובר בסעיף 42 בהצעת החוק

אלעזר שטרן:  ההערה שלי שיש פה תגמולי ביטוח שהם לפעמים במטבע חוץ והכלל ששלומי לימד אותנו הוא שלא - - - במטבע חוץ

אלעזר שטרן:  הממשלה - - -     

שמחה רוטמן: מי פה עושה חוזי ביטוח ?      

הילה דוידוביץ: הילה דוידוביץ' ממשרד המשפטים

הילה דוידוביץ:  סעיף 28ד מדבר על סיטואציות בהן תגמולי הביטוח משולמים במטבע חוץ או בשקלים שמוצמדים למדד מטבע חוץ

הילה דוידוביץ:  יש פוליסות כאלו ונציג רשות שוק ההון יכול להרחיב על אודות הנושא

הילה דוידוביץ:  מדובר בעיקר בפוליסות שינוי מיקום לכמה שנים

שמחה רוטמן: מה הפתרון?     

הילה דוידוביץ: כעת מוצע לבטל את הריבית על המט"ח ולכן אנחנו מציעים להסמיך בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) את שר האוצר לקבוע את הריבית המתאימה, את ההסמכה שיש היום בחוק פסיקת ריבית והצמדה, למקד אותה ולהסמיך את שר האוצר רק לענייני הביטוח

הילה דוידוביץ:  הריבית נחוצה כי אחרת המבוטחים ייפגעו באותן הפוליסות אם נצמיד את זה לריביות שקליות, ריביות שאין הצדקה וייתכן שמבוטחים ייפגעו ולכן צריך למצוא מנגנון - - -     

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  שר האוצר יקבע ריבית למי שעושה רילוקיישן לניו-יורק? הריביות שונות ממדינה למדינה

הילה דוידוביץ: סעיף 28 ד קובע כבר היום שהריבית הרלוונטית תהיה לפי סעיף 4א לחוק פסיקת ריבית והצמדה

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: החוק מאפשר לחוזי הביטוח להמשיך לקבוע ריבית ליבור

הילה דוידוביץ: בדיוק

הילה דוידוביץ:  לא ליבור

שמחה רוטמן: על פי אלו כללים? הבנתי, אבל מי קובע אותה?     

שלומי כהן: שלומי כהן מאגף החשב הכללי

שלומי כהן:  הכללים ייקבעו בתקנות שר האוצר אבל הריבית שמחליפה את ריבית הליבור היא ריבית שנקראת ריבית SOFR

שלומי כהן:  זו ריבית שמפורסמת על ידי הפייד בניו-יורק, ריבית שמפורסמת, כולם מכירים אותה וזו הריבית שכל העולם עובד איתה כתחליף לריבית הליבור

שמחה רוטמן: הבנתי, בעצם אנחנו מעבירים את הסעיף שהיה בחוק ריבית בהצמדה באופן כללי ומייחדים אותו רק לעניין הביטוחי

שמחה רוטמן:  שם אתה לא צריך אישור של ועדת הכספים?      

שלומי כהן: לא, מדובר בתקנות אז כמובן שנצטרך לבוא לוועדת הכספים

תרצה ברמה: זה לעניין ביטוח בלבד, זה מקצועי, מדובר בפוליסות מאוד מסוימות

שמחה רוטמן: טוב, מדובר במשפיע גדול על חברות הביטוח וזה ייקבע לגמרי בלעדיהן

דור פישר: דור פישר מהלשכה המשפטית ברשות שוק ההון

דור פישר:  שר האוצר יפרסם את טיוטת התקנות להערות הציבור כולל חברות הביטוח

שמחה רוטמן: אתם רוצים את זה בתקנות אבל לא באישור ועדה

דור פישר: נכון

דור פישר:  בסופו של דבר מדובר בסוגיה טכנית יחסית שמטרתה לשמור על הריבית

שמחה רוטמן: אבל גם - - - היא סוגיה טכנית

שמחה רוטמן:  בכל זאת אנחנו צריכים את אישורה של הוועדה לכך

שמחה רוטמן:  השאלה היא למה אני צריך להחריג את זה מאישור ועדה

אלעזר שטרן: הם שלחו אלי החלטת נוסח

אלעזר שטרן:  הנוסח שאתם מציעים – "הוראות בדבר שינוי החישוב של דרך ריבית" – להוסיף את המילה "לכאורה" זה די דומה למה - - - שגם שם דרך חישוב הריבית, הנוסחאות, הקונספט של איך אתה מחשב, לא המספר עצמו אלא - - -     

תרצה ברמה: - - - על ידי החשב, אולי - - -      

שמחה רוטמן: החשב מחשב, אין בעיה, זה תפקידו

אלעזר שטרן: אין פה יותר ממה שיש בחוק - - -      

דור פישר: נראה לי שאם אפנה לסעיפים הקודמים בחוק הפיקוח על הביטוח, סעיף 37 שקודם לסעיף שאותו אנחנו מציעים, אין שם אישור ועדה

שמחה רוטמן: תקשיב, תיאורטית אתה צודק בהרבה מאוד דברים

שמחה רוטמן:  אמרנו שלשנות הסדר מהותי בלי סיבה טובה במסגרת תיקון עקיף זה – לא נעשה

שמחה רוטמן:  אם עד היום זה היה שאופן החישוב הזה הוא - - - ועדה אז אני לא משנה לו את הכללים

שמחה רוטמן:  זה ישפיע, אני מייצר פה משהו שאחר כך, יכול להיות בגלל שאין, אל תשכח, מאחר שאין בחוק ריבית והצמדה ריבית מט"ח, מי שיהיה בנסיבות אחרות יוכל להשתמש בזה כרפרנס לכל מיני חוזים

שמחה רוטמן:  בואו נעשה כך שדרך החישוב מגיעה לתקנות אותו הדבר ואת השיעורים המעודכנים אתם תפרסמו - - -     

דור פישר:  אין לנו התנגדות מהותית לאישור הוועדה - - -     

שמחה רוטמן: בסדר, אז נשאיר את ההסדר המהותי

דור פישר: מדובר בסעיף קוגנטי בחוק חוזה הביטוח ורק אפשר להתנות עליו לטובתו

דור פישר:  בגלל שאין כבר את ריבית הליבור והולך להתבטל סעיף 4א, תהיה פה החלה גם על חוזים קיימים, שזה לא דבר נפוץ

שמחה רוטמן: ויראו את הריבית שנקבעה לפי סעיף זה וזה לחוק הביטוח כריבית שנפסקה לפי חוק - - -     

קריאה: 	- - - גם על פוליסות קיימות

שמחה רוטמן: רק צריך את הוראת המעבר הברורה

דור פישר: כללנו את זה בהוראת התחולה - - -      

שלומי כהן: אם כבר אנחנו מדברים על הנושא של ריבית על - - -      

שמחה רוטמן: אז זה יוצא אותו דבר, סתם

שלומי כהן: ב-30 ביוני, הבנתי שבוועדה הקודמת הוחלט שייקבעו את הריבית בתאריך זה וזו תהיה ריבית מט"ח

שלומי כהן:  אנחנו מבקשים לשנות את מה שביקשנו

שלומי כהן:  ברגולציה בארצות הברית לא משתמשים בריבית הזאת אבל במרץ, ה-FCA, גוף שאחראי על הפיקוח בבריטניה הנחה שהריבית הזאת תמשיך להיות נזכרת עד ה-30 בספטמבר 2024 ולכן תהיה ריבית ליבור לשלושה חודשים עד שהחוק שלנו ייכנס לתוקף

שמחה רוטמן: אז לא צריך את הוראת המעבר

שלומי כהן: נכון

שמחה רוטמן: אז נמחקה, מצוין

דור פישר: וההוראה שלנו תחול ממועד תחולת החוק

שמחה רוטמן: אז תמיד תהיה חפיפה בכתובים, בסדר גמור

ארי קוטאי: ארי קוטאי מבנק ישראל, הליבור היא ריבית לא רק עבור הדולר האמריקאי אלא עבור הרבה מאוד מדינות - - -     

שמחה רוטמן: חברים - - - מהותי - - -     

שלומי כהן: אני - - -      

שמחה רוטמן: לברך על היום הגדול, תן מחמאות ליושב-ראש - - -     

גלעד קריב: חמש דקות של - - -      

שלומי כהן: סגרנו את זה

שמחה רוטמן: סגור?     

שלומי כהן: כן

שמחה רוטמן: דיברנו על זה שהוראת המעבר שביקשתם לעניין הלייבור לא תהיה, בשנייה שיתבטל החוק הוראת המעבר שלכם תהיה בכתובים

שלומי כהן: התקנות ישלימו, יחולו רטרו-אקטיבית גם על חוזים

שמחה רוטמן: לפני שנעבור לנושא הבא, בגלל שגלעד צריך לצאת, נתן לו לומר כמה דברים

גלעד קריב: סיעת העבודה תצטרף להסתייגויות של ישראל ביתנו

גלעד קריב:  אני רוצה לברך על העבודה שהושקעה כאןו לאור העובדה שהגיעו להסכמות בסוגיות המרכזיות שנותרו פתוחות מהדיון הקודם

גלעד קריב:  לצערי לא אצביע כאן אבל נתמוך בחקיקה הזו במליאה

גלעד קריב:  אני רוצה להודות לנציגי הממשלה ולנציגי בנק ישראל, ובעיקר לנציגי החברה האזרחית ששוקדים על הסוגיה הזאת ועל סוגיות משיקות

גלעד קריב:  אני מאחל לך, אדוני היושב-ראש, שיהיו לך הרבה הזדמנויות להעביר חוקים בהסכמה בין חברי האופוזיציה והקואליציה שתכליתם לסייע לאזרחים במדינת ישראל, בייחוד אלו שלא זוכים לנגישות לצדק משפטי

גלעד קריב:  ראה את זה כמתאבן למה שיכול להיות המנה העיקרית אם תבחר את הבחירות הנכונות – אתה, שר המשפטים ואחרים

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  חשוב לי שתשמע, נדבר על מה שהוא מנה צדדית שהופכת להיות מנה עיקרית משמעותית

שמחה רוטמן:  הנושא בסדר הנשייה שהכנסנו בתיקון הזה

שמחה רוטמן:  ביקשתי מנציג רשות האכיפה והגבייה לעשות חישוב, זה חישוב של עשירים

שמחה רוטמן:  אם הוא הספיק לעשות את החישוב אז מצוין ואם לא אז אפשר לעשות את - - - ולהבין על מה מדובר

שמחה רוטמן:  עד היום, בהוצאה לפועל, הכלל היה שכאשר אדם משלם לתיק הוצאה לפועל, הסכום הולך קודם כל לטובת גביית פיגורים, שכר טרחה וכדומה

שמחה רוטמן:  בשנייה ששינינו את המנגנון וקבענו שעל חלק יש ריבית דריבית ואין ריבית דריבית, עלתה הסוגיה פה שצריך לחשוב מחדש על כל סדר הנשייה והזקיפה לעניין תשלום

שמחה רוטמן:  בעקבות בקשה שלי ושיתוף פעולה הדוק עם רשות האכיפה והגבייה הגענו לסיכום שסדר הזקיפה יהיה קודם כל לקרן החוב בעלת הריבית הגבוהה ביותר

שמחה רוטמן:  המשמעות של הדבר הזה היא דרמטית

גלעד קריב: מסכים

שמחה רוטמן: ביקשתי לעשות סימולציה על חוב של 100,000 שקלים, חוב יחסית קטן, בתשלום של 2,000 לחודש שזה חייב אמיד שיכול לשלם לתיק ההוצאה לפועל 2,000 בחודש

אלעזר שטרן: גם בתוך הקרן, דבר נוסף שאדוני ביקש לחדש הוא שלא יהיה סדר בין הרכיבים השונים אלא יהיה באופן יחסי - - -     

שמחה רוטמן: נכון, אבל לא, לא בתוך אותה הקרן אלא בתוך הקרנות בעלות שווי הריבית הזהה, שם המשמעות העיקרית אלו דמי הפיגורים שנושאים ריבית דריבית אל מול - - -     

אלעזר שטרן: גם בתוך הקרן עם הריבית הגבוהה ביותר

שמחה רוטמן: אבל שם זה פחות משנה כי מדובר באותה הריבית

אלעזר שטרן: אבל בתוך הקרן יש כמה רכיבים

אלעזר שטרן:  דן יסביר

דן בן סימון: מדובר בשינוי גדול

דן בן סימון:  נכון שזה מתאבן אבל לפעמים אוכלים רק את הסלט

דן בן סימון:  אני חושב שזה רעיון מבריק

דן בן סימון:  לקחתי פסק דין שנפתח ב-1 במאי 2023, האגרה היא של 1% בגלל שזה פסק דין

דן בן סימון:  מדובר ב-1,065 שקלים

דן בן סימון:  שכר הטרחה הוא 6,300 ובתוספת האגרה זה יוצא 7,298 ביום פתיחת התיק

דן בן סימון:  לקחתי שכר טרחה אחרי חודש, גם כאן מדובר ב-5% + מע"מ וזה עולה לכדי כ-6,000 שקלים כי זה גובה החוב באותו היום

דן בן סימון:  בעצם לקחתי דוגמה של גוף נותן אשראי

דן בן סימון:  הריבית שם היא 19

דן בן סימון: 4%, ריבית הפיגורים, ולקחתי את שאר האגרות לפי פסיקת ריבית והצמדה, מה שקיים היום, שזה 6

דן בן סימון: 74%

דן בן סימון:  כמובן שכשהיחס הוא שונה אז הרווחים גדלים

דן בן סימון:  כמו שהיושב-ראש אמר, קידמתי בכל פעם ב-2,000 שקלים לאורך כמה חודשים – הוא שילם בסך הכול במשך 26 חודשים – רציתי לראות מה יהיה ההפרש אם נזקוף קודם את הקרן הגבוהה ביותר ואחר כך את פסיקת הריבית וההצמדה ולהיפך

דן בן סימון:  כמובן שכשאנחנו הולכים לשיטה של הקרן הגבוהה ביותר, בתום אותם 15 חודשים, בתחילה הרווחים הם קטנים באופן טבעי, עד 1,283 שקלים

שמחה רוטמן: בשנתיים וחודשיים

דן בן סימון: פחות

שמחה רוטמן: אמרת 26 חודשים

דן בן סימון: לא

דן בן סימון:  26,000

שמחה רוטמן: 13 חודשים

דן בן סימון: תקופה של 15 חודשים, הוא שילם 26,000 שקלים

דן בן סימון:  ראיתי מה קרה בסוף התקופה, ההפרש הוא 1,200 שקלים

דן בן סימון:  ככל שהמרווחים בין הריבית של הקרן הגבוהה ביותר לקרן פסיקת הריבית וההצמדה יותר מצומצמים אז הרווח קטן

שמחה רוטמן: זאת אומרת שמי שנפתחה לגביו קרן חוב על סך 100,000 שקלים, נפתח נגדו תיק, לכל אורך התקופה זה יכול להגיע לכמה אלפי שקלים או עשרות אלפי שקלים אם הוא ב-500 שקלים לחודש

דן בן סימון: ב-500 שקלים בחודש הייתי אומר לו ללכת לחדלות פירעון כי הוא לא מכסה את הריבית

שמחה רוטמן: הבנתי, לא תהיה התקדמות והוא ישלם לנצח 500 שקלים

דן בן סימון: אנחנו לא רוצים שאנשים יישארו אצלנו

שמחה רוטמן: הפער בין המקום שבו הוא משלם לנצח לבין המקום שבו הוא מכסה את החוב משתנה בצורה דרסטית

דן בן סימון: זה שינוי טוב, האדם לא יודע, הוא לא יכול לבחור בעצמו מאיפה הוא משלם

דן בן סימון:  מדובר באנשים שלא יודעים לאיפה כדאי

שמחה רוטמן: בחרנו עבורו את הבחירה הטובה ביותר

שמחה רוטמן: אני מודה על החישוב ועל הנכונות להכניס את השינוי הזה בלי שום ויכוח ובלי שום דיון, בצורה שהיא מעט התנדבותית, זה חשוב ואני מודה על כך

שמחה רוטמן:  זו תהיה בשורה גדולה להרבה מאוד חייבים בהוצאה לפועל וככל שהם חלשים יותר כך הדבר יהיה משמעותי עבורם

אלעזר שטרן: איני בטוח שהבנתי

דן בן סימון: יש ארבע קרנות שהן לפי פסיקת ריבית והצמדה – ריבית של 7

דן בן סימון: 4%

דן בן סימון:  יש ריבית הסכמית שהיא גבוהה יותר

דן בן סימון:  במקרה שכזה נבחר אותה קודם

דן בן סימון:  עד שהוא לא יגמור אותה לא ניגע בשאר הקרנות

דן בן סימון:  מבחינת החייב זה לא משנה וגם מבחינת הזוכה זה פחות משנה

דן בן סימון:  עד שהקרן העיקרית לא תיגמר, במקרה הזה 100,000 שקלים, כשזאת תתאפס אז הכסף יעבור לשאר הקרנות

דן בן סימון:  כאשר הריבית זהה בין הקרנות, נבחר לפי סדר הזקיפה הרגיל

אלעזר שטרן: באופן יחסי?      

שמחה רוטמן: אחרי הדבר הזה, לכאורה, אתה צריך לשמור את הפיגורים בסוף כי על הפיגורים אין ריבית דריבית

דן בן סימון: לא, זה משהו אחר, זו הזקיפה בתוך הקרן

שמחה רוטמן: אתה גמרת את הקרן הגדולה, חזרת לקרנות הרגילות שנושאות פסיקת ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  בתוך הקרנות האלו אתה תשלם את הכול ולבסוף את הפיגורים, כי הם לא נושאים ריבית דריבית

שמחה רוטמן:  נכון? או ששם פרו-רטה גם על הפיגורים

שמחה רוטמן:  בסדר, אז זה נכון יותר

ענת ליברמן: אם הקרן מתנהלת לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, אנחנו מחלקים את הרכיבים שבתוכה לשניים – דמי פיגורים והקרן והריבית – אנחנו מחלקים, רואים מה השווי של כל אחד מהרכיבים האלו ומפצלים את התשלום באופן יחסי - - - דמי פיגורים באותה הקרן לדמי פיגורים ולריבית הקרן

אלעזר שטרן: איני מבין

אלעזר שטרן:  סיימנו את הקרן בת 100,000 השקלים

אלעזר שטרן:  עכשיו נשארו שלוש קרנות אחרות – פיגורים, אגרות והוצאות

דן בן סימון: אין פיגורים

אלעזר שטרן: אגרות, שכר והוצאות

ענת ליברמן: שם אנחנו משאירים את אגרות, שכר והוצאות כאשר בתוך - - -     

אלעזר שטרן: שם אתם יוצרים - - -     

ענת ליברמן: אבל זה לא משנה

דן בן סימון: כי הריבית - - -     

ענת ליברמן: זה לא משנה כי הן מתנהלות אותו הדבר, כולן מתנהלות לפי - - -      

אלעזר שטרן: נכון, אבל השאלה היא האם שם אדם שילם 1,000 שקלים, שוב - - -      

ענת ליברמן: אנחנו לא מחלקים באופן יחסי, אנחנו הולכים לפי הסדר, ובתוך כל קרן אנחנו בעצם מפצלים לדמי פיגורים ולשאר הרכיבים, קרן וריבית, ומחלקים את התשלום באופן יחסי

אלעזר שטרן: הבנתי

אלעזר שטרן:  יש פה שלושה כללים שמצטברים: קודם הקרן עם הריבית הגבוהה ביותר, אחרי זה – בתוך שאר הקרנות עם אותה הריבית – אגרות שכר והוצאות, ובתוך כל אחת מהקרנות האלה – פרו-רטה לרכיבים - - -     

ענת ליברמן: מה שאומר שרק אחרי שתאפס את הקרן הזו תוכל לעבור לקרן הוצאות ואחרי שתאפס את קרן ההוצאות תוכל לעבור לקרן שכר - - -     

שמחה רוטמן: למרות שהם באותו אחוז ריבית

ענת ליברמן: - - -      

שמחה רוטמן: ולכן זה לא אכפת לי

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, זה לא מפריע לי

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, יישר כוח

שמחה רוטמן:  עשיתי חשבון עגום ממנו עולה שהמציאות היא שיש המון אנשים שמתמודדים עם הסיטואציה הזאת

שמחה רוטמן:  אדם שמשלם 2,000 שקלים בחודש ויש לו חוב של 100,000 בריבית הבנקאית - - -     

דן בן סימון: לא אמרתי בנקאית

שמחה רוטמן: ההסכמית לנותן האשראי שהגיעה ל-19, אז נכון שאם הוא יהיה חייב לשלם אז ירד 25% מהריבית שזה כבר דבר אחר

דן בן סימון: אבל גם השני ירד

שמחה רוטמן: נכון, השני יהיה ריבית שקלית בלבד, בלי פיגורים, ולכן הוא יהיה נמוך יותר

שמחה רוטמן:  אדם ישלם, את זה אני לא מצליח לשנות, אנחנו מצמצמים את ה-25%

שמחה רוטמן:  אדם ישלם במשך 19 שנים, זה החשבון של 100,000 בפריסה של 2,000 שקלים בחודש

שמחה רוטמן:  אתה אומר שהוא ייכנס לחדלות פירעון ואז יהיה לו צמצום

שמחה רוטמן:  אם הוא לא מודע לזכויותיו, הוא לא יבקש את חדלות הפירעון, לא יהיה משהו יזום

דן בן סימון: אנחנו יוזמים

שמחה רוטמן: או שמסיבות כאלו ואחרות הוא לא יכול להיכנס לחדלות פירעון כי הוא כבר לא עמד בכמה הליכים או כל מיני דברים שיקרו

תרצה ברמה: או שאין לו כסף לעורך דין

שמחה רוטמן: זו לא בעיה כי יש סיוע משפטי והם גם יעשו את זה אוטומטית וישלחו אותו לשם, הם ישלחו אותו - - -     

קריאה: אבל זה שהם ישלחו אותו זה לא עוזר כי הוא לא יודע לנהל את ההליך

שמחה רוטמן: אבל הוא לא יודע להתנהל ובסופו של דבר הוא ישלם וישלם

שמחה רוטמן:  לפי החשבון שעשיתי הוא ישלם במשך 240 חודשים 2,000 חודש ורק אז הוא ייפטר מקרן חוב של 100,000 אחרי שהוא שילם 480,000 שקלים

שמחה רוטמן:  זו המשמעות של הדבר

שמחה רוטמן:  אם נוריד את 25%, על זה נדבר בפעם הבאה, אז הוא ישלם פחות בצורה משמעותית

דן בן סימון: זה ירד ל-15% ריבית שזה גם משמעותי

שמחה רוטמן: כן, זה משמעותי מאוד

שמחה רוטמן:  צריך להבין שזה המצב ובלי התיקון שעשינו הוא היה משלם במשך כמה וכמה שנים וצובר במשך השנים הללו עוד ריבית ובסופו של דבר משלם 580,000 שקלים (כולל אגרות, הוצאות והליכים שהוא שילם)

דן בן סימון: בקרן העיקרית - - - 

שמחה רוטמן: עבור אדם שמשועבד לחובות זה יכול להיות הבדל של מאות אלפי שקלים

שמחה רוטמן:  הדבר הזה מאוד משמעותי ואני מודה לכם על הנכונות, ההבנה, ההתגייסות

שמחה רוטמן:  תודה לכל מי שהעלה את הנושא הזה

דן בן סימון: תודה לך על שהעלית את הנושא ואתגרת אותנו

דן בן סימון:  פעם חשבנו לעשות את זה ואתגרת אותנו

שמחה רוטמן: דיברנו על תיקון הנוסח

שמחה רוטמן:  יש את הנוסח של סדר הזקיפה?     

אלעזר שטרן: לא

טליה ג'מאל: הנוסח יתוקן בהתאם לאחר הדיון

שמחה רוטמן: מאוד ברור באיזה סעיף אנחנו עוסקים

טליה ג'מאל: סעיף 75: "כספים ששולמו עקב החוב לפי חוק זה ייזקפו תחילה - - -     

אלעזר שטרן: זה עדיין לא מנוסח

שמחה רוטמן: אני רוצה שיהיה לי נוסח עקרוני בראש וגם שיהיה לפרוטוקול

שמחה רוטמן:  " ייזקפו תחילה לחשבון קרן החוב הנושאת את הריבית הגבוהה ביותר מבין הקרנות השייכות לאותו התיק

שמחה רוטמן:  לאחר מכן לאגרות ולהוצאות לפי סעיף 9"

ענת ליברמן: יכול להיות שזה יהיה המצב שאליהם ייזקפו בהתחלה עם ריבית גבוהה יותר

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  "ולאחר מכן חשבון שכר הטרחה לפי סעיף 10 ולאחר מכן לחשבון החוב הפסוק לפי הסדר הבא

אלעזר שטרן: זה יתוקן, זה באופן יחסי לכל אחד מהרכיבים

ענת ליברמן: רק כאשר יש דמי פיגורים זה יהיה באופן יחסי

ענת ליברמן:  אמרנו בדיון הקודם שאם אין דמי פיגורים - - -     

שמחה רוטמן: זה לא משנה, השאירו את זה כך

אלעזר שטרן: זה לא - - - פרו-רטה - - -     

דן בן סימון: אדוני, זה חייב להיות כך

שמחה רוטמן: מובן, אני מסכים

שמחה רוטמן:  למה דמי פיגורים לא בסוף?     

דן בן סימון: אפשר

שמחה רוטמן: אז דמי פיגורים בסוף, לא, לא נושא ריבית דריבית ולכן - - -     

דן בן סימון: כמו שאמרתי בדיון הקודם, זו אחת החלופות

שמחה רוטמן: אז אין פרו-רטה

שמחה רוטמן:  לאחר מכן: "לחשבון החוק הפסוק לפי הסדר הבא: ריבית, כולל הפרשי ריבית והצמדה, ודמי פיגורים"

שמחה רוטמן:  אז אנחנו יודעים את הנוסח ויודעים את התיקון

שמחה רוטמן:  אין פרו-רטה

אלעזר שטרן: חוזרים לתיקונים העקיפים

אלעזר שטרן:  מדובר בתיקון טכני, סעיף 2ג לחוק - - - סעיף 52 להצעת החוק

אלעזר שטרן:  התבקשנו למחוק את המילים: "בשיעור המקסימלי המותר על פי אותו חוק"

אלעזר שטרן:  יש שיעור אחד של ריבית שקלית

אלעזר שטרן:  נקודה נוספת זה סעיף 5ב לחוק המרכז לגביית קנסות

אלעזר שטרן:  פה הממשלה הביא נוסח בעניין - - - זה הנוסח החדש

אלעזר שטרן:  מרב או ענת, רוצות להסביר?      

ענת ליברמן: סעיף 5ב מדבר על פריסת חוב על ידי המנהל

ענת ליברמן:  נכון להיום, כשמנהל פורס את החוב, אם החייב עומד בתשלום לפי הפריסה, לא מתווספת ריבית כלל

ענת ליברמן:  היום, אחרי שתיקנו את חוק פסיקת ריבית והצמדה ויש לנו יכולת לפצל בין הריבית השקלית לבין דמי הפיגורים אז במקרה של פריסה לא תיווסף תוספת פיגורים

ענת ליברמן:  אם החוב מתנהל לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה לא יתווספו דמי פיגורים, אם זה קנס מנהלי או פלילי אז לא מתווסף דבר בתקופת הפריסה

ענת ליברמן:  כאשר החייב מפסיק לשלם לפי הפריסה אז חוזרת תוספת הפיגורים מהמועד האחרון שלא שולם

שמחה רוטמן: אבל בעצם - - -     

ענת ליברמן: אבל יש השלמה

שמחה רוטמן: אז הסעיף הבא הוא הגזר

ענת ליברמן: נכון, סעיף 5ג מדבר על ביטול של תוספות פיגורים

ענת ליברמן:  במקום המילים: "תשלום תוספת פיגורים, כולה או חלקה, שהתווספה", יבוא: "מתשלום ריבית בתוספת פיגורים, כולם או חלקם, שיתווספו"

ענת ליברמן:  כבר היום מנהל המרכז רשאי לבטל את כל הריביות ותוספות הפיגורים שמתווספות לחוק

ענת ליברמן:  עכשיו, בגלל שאנחנו מתקנים ויש פיצול ביניהן אז היינו צריכים להוסיף את המילה: "ריבית"

ענת ליברמן:  אנחנו לא משנים את המצב

ענת ליברמן:  בעצם, המצב הוא אותו דבר

ענת ליברמן:  המנהל יכול להוריד עד לגובה הקרן, יכול לבטל את מה שהתווסף לחוב עד לגובה הקרן

ענת ליברמן:  אחרי המילים: "כולו או חלקו במועדו" יבוא: " או כי החייב שילם את החוב או חלקו בהתאם לפריסה שניתנה לו לפי סעיף 5ב

ענת ליברמן: "

ענת ליברמן:  לתנאים לביטול הריבית אנחנו מוסיפים תנאי אם הוא שילם לפי ההסדר

ענת ליברמן:  אנחנו משלימים את 5ב, אם הוא משלם לפי ההסדר אז לפי 5ב כל תוספת הפיגורים לא מתווספת אבל מנהל המרכז יכול להוריד את הריבית

ענת ליברמן:  זה אחד מהמקרים שבהם הוא יכול להוריד את הריבית ולהגיע לגובה הקרן

בקי קשת: בקי כהן קשת, אם הבנתי נכון אז עד היום הוא ביקש לפרוס ולבטל לו את הריביות

בקי קשת:  אתם אומרים שעכשיו יהיה מצב שהוא יצטרך - - -     

שמחה רוטמן: אבל עד היום לא הייתה הוראה בחוק - - -     

מירב זוהרי: מירב ממשרד המשפטים, יהיה עוד אלמנט שהוא אוטומטי לגבי הפיגורים

שמחה רוטמן: עד היום לא הייתה הפחתה אוטומטית של פיגורים

שמחה רוטמן:  בפועל לא הוסיפו אבל זה לה היה בחוק

בקי קשת: לא היה

שמחה רוטמן: שנייה, אל תשכחי שהמרכז גם גובה עבור חובות לנפגעי עבירה

שמחה רוטמן:  "לא היה" זה לא בונוס

שמחה רוטמן:  היו אנשים – והמרכז לגביית קנסות מתעסק גם עם אנשים שאינם חלשים – יכול להיות מצב של אדם שפרס את חובו לאין סוף בגין פיצוי לנפגעת עבירה מעבירה שלו, ולמרות שלא הייתה לכך הסמכה בחוק, לא גבו לה ריבית

שמחה רוטמן:  אם היא הייתה פותחת את התיק בהוצאה לפועל אז הייתה מתווספת ריבית

שמחה רוטמן:  הרבה פעמים זו בחירה שלהם לפתוח את זה במרכז האכיפה והגבייה

שמחה רוטמן:  נוצר פער שמתמרץ לפתוח תיק בהוצל"פ ולא במרכז ולכן זה לא היה נכון

שמחה רוטמן:  אנחנו מאחדים את הכלים ונותנים משהו משמעותי

שמחה רוטמן:  אם הייתי גובה את כל הכסף דרך המרכז לגביית קנסות, שום דבר בעולם לא היה מונע ממני, הנושה, להגיש תביעה על הריבית על היתרה

שמחה רוטמן:  זה שהם לא גבו את זה עבורי זה טוב ויפה אבל הייתי יכול לפתוח תיק בהוצאה לפועל על זה

בקי קשת: אדוני, אני שואלת מכיוון אחר

בקי קשת:  אנחנו מדברים על תמרוץ מוסדיים ולא על נפגעי עבירה

בקי קשת:  אנחנו מדברים על רשויות שיש להם את האופציה לבחור בין מרכז לגביית קנסות לבין ההוצאה לפועל

בקי קשת:  ממה שהבנו קודם, גם כך היה להם כדאי יותר לפתוח במרכז לגביית קנסות

בקי קשת:  מבחינת האנשים עדיף להם שזה בהוצאה לפועל

בקי קשת:  זה פשוט כי בהוצאה לפועל אפשר לאחד את התיקים השונים לתיק אחד

בקי קשת:  עכשיו יש משמעות רבה לאיחוד הזה - - -     

שמחה רוטמן: כשעושים איחוד תיקים זה רק בתיקי הוצאה לפועל

שמחה רוטמן:  אין איחוד תיקים ברשות האכיפה והגבייה?     

דן בן סימון: באופן טבעי הם מאוחדים

שמחה רוטמן: בתוך המרכז

בקי קשת: אבל לא בין ההוצאה לפועל לבין המרכז

שמחה רוטמן: זה לא ממש משנה כי כשאתה בא לבקש פריסה או חקירת יכולת אתה אומר שאתה משלם כל חודש

שמחה רוטמן:  הרשם שמטפל בזה מתחשב בתשלומים של השני

שמחה רוטמן:  בכל מקרה נעשית ההשתתפות

שמחה רוטמן:  הסכום הוא אותו הסכום ויכולת התשלום היא אותה יכולת תשלום

בקי קשת: לא, אדוני, אתה מדבר על אנשים מוחלשים – אלו האוכלוסיות שלנו, לפחות – הם נשענים כל קצבה

בקי קשת:  יש להם, לא עלינו, איחוד של כמה וכמה תיקים

בקי קשת:  גובים מהם סכום של 50 שקלים – הסכום המינימלי שגובים

שמחה רוטמן: זה שונה, שולחים אותם לחדל"פ

בקי קשת: חדל"פ יש הרבה אנשים שנופלים בין הכיסאות

בקי קשת:  הם לא מגיעים לחדל"פ או שהם נופלים בין הכיסאות בגלל כל מיני בעיות

בקי קשת:  יש אוכלוסייה שלמה של אנשים שלא - - -      

מירב זוהרי: ברוב המקרים, בחובות שהמרכז גובה, אין אפשרות לגבות אותם בהוצאה לפועל כי הם חובות פליליים – קנסות וכדומה – גם ברשויות המקומיות וגם במדינה, ולכן אי-אפשר לפתוח תיק בהוצאה לפועל של חובות אזרחיים

מירב זוהרי:  רשויות מקומיות יכולות לפתוח את הקנסות שלהן רק במרכז, ארנונה אין במרכז

מירב זוהרי:  הפער הוא לא גדול

מירב זוהרי:  במרכז אנחנו משפרים את המצב הקיים

מירב זוהרי:  היום יש למנהל את הסמכות לפרוס, וזה מה שאמרת

מירב זוהרי:  יש רכיב אחד שעכשיו יהפוך לאוטומטי

מירב זוהרי:  הוא עדיין יגיש את הבקשה אם הוא רוצה להפחית את הריבית, זו אותה הבקשה, יש חלק שיהיה אוטומטי ולכן הוא לא יצטרך לבקש אותו, זה יקרה גם בלי בקשה

מירב זוהרי:  זה דומה במובן הזה שבמרכז המנהל יוכל להפחית הריבית והרשם יוכל לעשות זאת בהוצאה לפועל

מירב זוהרי:  אני חושבת ששומרים על איזון ורק משפרים את המצב

שמחה רוטמן: לדעתי, במרכז, הנסיבות להפחתת ריבית שקלית הן גמישות יותר מאשר יש לרשם בהוצאה לפועל

שמחה רוטמן:  מהבחינה הזאת מדובר בתיקון מיטיב, הוא גורם באופן אוטומטי לפטור מפיגורים וזה לא היה עד היום

בקי קשת: אם עמדת בתשלומים

שמחה רוטמן: נכון, זו המשמעות של פטור מפיגורים

בקי קשת: אבל ממילא הייתי חייבת להגיש את הבקשה

שמחה רוטמן: לא, עד היום, גם אם עמדת בתשלומים ושילמת – חושבו פיגורים על פי חוק

בקי קשת: - - - אוטומטית הייתה גם וגם

מירב זוהרי: אבל היום גם מי שלא מגיש בקשה יקבל הפחתה, אם הוא רוצה את הריבית הוא יצטרך להגיש בקשה

שמחה רוטמן: בכל מקרה אנחנו לא יכולים ליצור עיוות על נושא הריבית השקלית שמשמעותו מחיר הכסף, אנחנו יכולים לאפשר ולתת הרבה יותר סמכויות למרכז לגביית קנסות להפחית את הריבית השקלית שלא קיימת בהוצאה לפועל ואת זה אנחנו נותנים

שמחה רוטמן:  את הפיגורים יש להכניס באוטומט

שמחה רוטמן:  זה דומה לאיזון שעשינו גם בחלוקת הנשייה

שמחה רוטמן:  בשנייה שאנחנו יודעים להבדיל בין מחיר הכסף שאותו האדם צריך לשלם לבין הפיגורים שאותו אנחנו מגרזנים לחלוטין באוטומט

שמחה רוטמן:  זה חלק מהקונספט שכל החוק עובד לפיו

שמחה רוטמן:  אני מפחית את הריביות באופן כללי לכולם

אלעזר שטרן: תיקון סעיף 12ג לחוק - - כביש ארצי לישראל, סעיף 63 להצעת החוק

אלעזר שטרן:  יושב-ראש הוועדה התנגד לריבית או דמי פיגורים עם תוספת הפיגורים של 25%

שמחה רוטמן: נכון, ש-25% מן החוב הם הקנס אז אני לא משית ריבית דריבית

שמחה רוטמן:  על קרן החוב יושתו ריבית ודמי פיגורים

שי ששתיאל: שי ששתיאל מאגף החשב הכללי

שי ששתיאל:  אדוני דיבר על התליית רישיון בחוק הזה

שמחה רוטמן: לדעתי דיברתי על התליית רישיון בנוגע לחוק הנתיב המהיר

שמחה רוטמן:  נכון שגם פה יש התליית רישיון

ענת ליברמן: לגבי 25%, כמובן שזה מקובל עלינו בתיקים חדשים

ענת ליברמן:  העניין הוא שבכל התיקים שייפתחו לפני הכניסה לתוקף של החוק - - -     

שמחה רוטמן: שם יהיה יישור קו

ענת ליברמן: אין יכולת להפריד 25%

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  הוא אומר שגם בחוק הזה יש סעיפים שמאפשרים התליית רישיון

שמחה רוטמן:  אותו רציונל של התליית רישיון שדיברנו עליו במקום אחר קיים גם פה

שמחה רוטמן:  הטענה שלי הייתה שבשנייה שיש התליית רישיון כנסנקציה לא מטילים קנסות נוספים כי זה מה שיתמרץ את האנשים לשלם

שי ששתיאל: חשוב לחדד את זה

שי ששתיאל:  כשהמציעים ניגשו למכרז הזה הם הסתמכו על החוק כמו שהוא כתוב

שי ששתיאל:  הם מימנו את הפרויקט בהתאם למה שכתוב בחוק

שי ששתיאל:  ככל שלוקחים להם עכשיו כלים - - -     

שמחה רוטמן: התליית רישיון זה בשיקול דעת או באוטומט?      

שי ששתיאל: יש לזה מדרג, זה תלוי, אני לא זוכר את הניסוח

שי ששתיאל:  אם חייב לא שילם שלוש פעמים בכביש אגרה או חמש פעמים בנתיב מהיר - - -     

שמחה רוטמן: אתה אומר שהחוק הזה הוא תוצר של הסכמים או שהוא ייצר הסכמים ולכן השינוי בו מייצר - - -     

שי ששתיאל: נכון, מציעים ומממנים הסתמכו עליו

שמחה רוטמן: זה נכון גם לגבי אשראי הוגן ולגבי הרבה דברים

שמחה רוטמן:  אנחנו מייצרים פה - - - אתה אומר לא לבטל 25% בגלל התליית הרישיון

שמחה רוטמן:  בשלב זה אני מקבל את הטענה למרות שאני לא אוהב אותה

שמחה רוטמן:  בסדר, חוקים משתנים

שמחה רוטמן:  אני מקבל את הטענה כי אני חושב שהדלתא לא מספיק גדולה

שמחה רוטמן:  על דבר אחד אני כן עומד, אם ה-25% הם עבור הקנס - - - תשלום בזמן, עליו לא יחול תשלום ריבית ודמי פיגורים

שי ששתיאל: בסדר גמור

דן בן סימון: מה יחול עליו?     

שמחה רוטמן: כלום, הוא כמו קרן פיגורים

דן בן סימון: ללא ריבית וללא הצמדה

שמחה רוטמן: הוא כמו הפיגורים

שי ששתיאל: כמו שכתוב היום בחוק

שמחה רוטמן: היום חל עליו אבל אני הופך אותו להיות כמו קרן דמי פיגורים

שמחה רוטמן:  קרן דמי פיגורים שנגבית עכשיו בהתאם לחוק, אתה יכול להגיד שגם שם הסתמכו

שמחה רוטמן:  נכון, אבל אנחנו משנים את הכלל

שמחה רוטמן:  עד היום הייתה ריבית דריבית על פיגורים ואני מבטל אותה למרות שהסתמכו עליה בהסכם

שמחה רוטמן:  אם הבסיס הוא 100 אז הפכנו אותו ל-125

שמחה רוטמן:  ה-100 נכנס לקרן שצוברת ריבית שקלית ודמי פיגורים בהתאם לחוק פסיקת ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  ה-25% נכנסים לקרן דמי פיגורים שעליה אין ריבית דריבית, היא לא מצטרפת, עליה לא יהיה - - -     

דן בן סימון: היא מצטרפת רק אחרי 90 ימים

שמחה רוטמן: זה פיגורים

דן בן סימון: לא

דן בן סימון:  25% חל רק אחרי 90 ימים

שמחה רוטמן: לא משנה, הוא נכנס לקרן שעליה אין כלום

שמחה רוטמן:  מה חל היום על דמי פיגורים?      

דן בן סימון: כלום

שמחה רוטמן: זה נומינלי?     

ענת ליברמן: כן

שמחה רוטמן: לא מצטרף אליו כלום

שמחה רוטמן:  לא הצמדה, לא ריבית ולא כלום

דן בן סימון: לא, דמי פיגורים זה - - -     

שמחה רוטמן: על דמי פיגורים אין כלום? אני רוצה לדעת שהבנתי נכון

דן בן סימון: נכון

אלעזר שטרן: אז אני לא הבנתי נכון

שמחה רוטמן: דמי הפיגורים נכנסים לקרן מתה, היא נשארת בעינה עד שמשלמים אותה ומשלמים אותה גם אחרונה בגלל שהיא הריבית הכי נמוכה שזה אפס, אלא אם כן יש לכם קרן עם ריבית שלילית

דן בן סימון: בנק ישראל עוד לא אישר

שמחה רוטמן: בנק ישראל לא מאשר כלום

שמחה רוטמן:  25 האחוזים נכנסים לקרן דמי פיגורים שהיא קרן מתה

שמחה רוטמן:  למאת האחוזים מצטרפים דמי פיגורים וריבית שקלית בהתאם לחוק פסיקת ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  כל זה מיום כניסת החוק לתוקף והלאה

שמחה רוטמן:  ביום כניסת החוק לתוקף, בהוראת המעבר, לדעתי זו בכל מקרה הוראת המעבר הכללית

שמחה רוטמן:  אני לא חופר אחורה מה היה, מה שהיום בתיק מחושב מחדש

דן בן סימון: בהוראת המעבר לגבי תיקים שמתנהלים היום לפי פסיקת ריבית והצמדה, ביום התחילה שיהיה ב-1 בינואר 2025

שמחה רוטמן: תמשיך לעקוץ

דן בן סימון: לא עקצתי

שמחה רוטמן: אמרת לפרוטוקול, אני אומר לפרוטוקול שניסית לעקוץ

דן בן סימון: משנים את המנגנון והריבית לכללים החדשים

שמחה רוטמן: והקרן, למה היא הופכת?      

דן בן סימון: אותה קרן

שמחה רוטמן: לא, עד היום גם אם דמי הפיגורים צברו ריבית דריבית וגם אם לא - - -     

ענת ליברמן: במועד התחילה יהיה בעצם - - -     

שמחה רוטמן: כל הקרן הזאת הופכת לקופסה שחורה אחת

שמחה רוטמן: אז זה יחול גם עליהם, אני לא צריך הוראת מעבר מיוחדת

ענת ליברמן: רגע, לצורך העניין, 25 האחוזים שהיו לפני כן נכנסים עתה לקרן

שמחה רוטמן: כן, אני לא משנה רטרואקטיבית

ענת ליברמן: אז במקרה של כביש אגרה 25 האחוזים נכנסים לתוך הקרן ומעתה כל מה שיחול – יחול גם על הקרן

שמחה רוטמן: נכון, נכון

שמחה רוטמן:  מי שהיה נכון ליום התחולה חייב זה, תיקים שיגיעו לכם לאחר יום זה יקבלו שתי קרנות חוב – קרן אחת עם דמי פיגורים וקרן אחת של 25%

ארי קוטאי: אדוני היושב-ראש, אני ארי מבנק ישראל

ארי קוטאי:  יש בעיה עם דמי הפיגורים בסוף

ארי קוטאי:  זה יוצר תמריץ שלא לשלם כי אם עובר זמן ויש אינפלציה אז יש לך תמריץ לא לשלם את זה

ארי קוטאי:  ברגע שנשארים רק דמי הפיגורים, אם זה לא צובר שום ריבית, אז - - -      

ענת ליברמן: ריבית שקלית על החוב עצמו

ארי קוטאי: עד לפני כמה דקות ההחלטה הייתה שזה יתחלק בין דמי הפיגורים לבין הקרן העיקרית

ארי קוטאי:  רק עכשיו - - - והשינוי - - -     

שמחה רוטמן: נכון, כשדיברנו על - - - לא, אז אפשר לשים אותם בהתחלה ללא הריבית הגבוהה

שמחה רוטמן:  מה שהם אומרים זה נכון, אם אשאיר את הריבית - - -     

דן בן סימון: אמרנו את זה

שמחה רוטמן: אבל אתה לא רוצה פרו-רטה בתוך קרן החוב?     

דן בן סימון: בתוך קרן החוב יש שלוש אפשרויות

דן בן סימון:  האפשרות הראשונה היא קודם פיגורים

שמחה רוטמן: שזה מה שכתוב היום בחוק

דן בן סימון: כן

דן בן סימון:  החלופה השנייה היא בסוף

שמחה רוטמן: והחלופה השלישית היא פרו-רטה

ענת ליברמן: באופן יחסי

דן בן סימון: באופן יחסי בין ערך ימי הפיגורים לשאר הרכיבים של החוב

שמחה רוטמן: וזה אפשרי או שאתה לא רוצה את הפרו-רטה, אני שואל, אני חושב שזה יותר נכון שבכל תשלום יהיה גם וגם

דן בן סימון: אתה שכנעת אותי בפעם שעברה אז הסכמתי

שמחה רוטמן: אבל הוא אמר עכשיו - - - חזרנו מזה ועכשיו החזרנו את זה, אוקיי

שמחה רוטמן:  שוב, אנחנו - - -     

אלעזר שטרן: - - - בין דמי הפיגורים - - -     

שמחה רוטמן: בתוך הפסוק יחולק באופן יחסי

בקי קשת: אבל ממילא יש ריבית שקלית

שמחה רוטמן: לא, על הפיגורים אין כלום, לא ריבית ולא הצמדה

בקי קשת: אבל האדם לא משלם ריבית, הוא משלם חוב

שמחה רוטמן: נכון, אבל מה שהוא אומר זה שאם אני משלם 1,000 שקלים בכל חודש וזה מתחלק בצורה כזו שקודם סיימתי את כולם ובסופו של דבר יש רק דמי פיגורים, ביום שיישארו לי רק דמי פיגורים בתיק אני לא אשלם אותם יותר אף פעם

שמחה רוטמן:  הם לא יגדלו לעולם, הם אפילו לא ייו צמודים

בקי קשת: נכון, אבל זה לא - - -     

קריאה: המון כלים כדי לכפות עליך

שמחה רוטמן: אין לי שום כלי

בקי קשת: צווי מאסר, עיקולים ועוד המון

שמחה רוטמן: אבל אין לזה הצדקה אמיתית

שמחה רוטמן:  פרו-רטה זה יותר נכון, דיברנו על זה באריכות

דן בן סימון: היושב-ראש, אמרת שלא מדברים בלועזית

שמחה רוטמן: זה נכון מה שבנק ישראל אומר, בתוך הפסוק עצמו, בגלל השיקולים הללו, זה יהיה החריג לכלל שבדרך כלל הולכים לריבית הגבוהה, בתוך החוב עצמו

שמחה רוטמן:  בין הקרנות, ששם הכסף הגדול, שם אנחנו הולכים לקרן עם הריבית הגבוהה

דן בן סימון: בתוך הקרן

שמחה רוטמן: בין קרנות החוב נושאות הריבית השונה, שם הקרן עם הריבית הגבוהה

שמחה רוטמן:  בתוך החוב הפסוק ששם יש רק הפער בין דמי פיגורים ל - - - שם זה יהיה באופן יחסי

דן בן סימון: אז ההמלצה שלך היא לשלם חובות

שמחה רוטמן: תמיד, עדיף להיות עשיר ובריא מאשר עני וחולה

דן בן סימון: ואז אין פרו-רטה ואין כל המילים הללו

שמחה רוטמן: נכון

אלעזר שטרן: לי כתוב - - - 

שמחה רוטמן: אותה נקודה הייתה גם בחוק כבישי אגרה ומנהרות הכרמל, אותו הסדר, כולם אותו הסדר

דן בן סימון: אותו חוק

שמחה רוטמן: זה לא אותו חוק אבל זה אותו הסדר

אלעזר שטרן: כמו שענת אמרה, נוסיף הוראת מעבר על האיפוס של זה ביום התחילה, העובדה - - -     

שמחה רוטמן: אני חושב שהוראת המעבר הכללית אומרת את זה

שמחה רוטמן:  חוב שהתחילו בגבייתו לרבות חוב - - -     

אלעזר שטרן: ננסח את זה בצורה שהריביות מצטרפות - - -     

שמחה רוטמן: לא נכון, הוראת המעבר אומרת לך שאתה מסתכל על תיק פתוח, כשיש לו תיק פתוח, ב-1 בספטמבר אתה לוקח את כל מה שיש שם למעט ריבית הסכמית, סוגר את התיק, כל מה שיש שם באותו היום נחשב קרן חוב, מייצר לקרן החוב - - -     

אלעזר שטרן: אדוני, זה לא כתוב כך

שמחה רוטמן: זה כן מה שכתוב

דן בן סימון: אני לא מכיר את הניסוחים אבל - - -     

שמחה רוטמן: אם הבנתי כך את הוראת המעבר

אלעזר שטרן: הוראת המעבר אומרת שמאותו הרגע יחולו הריביות החדשות, היא לא אומרת את ה - - -      

שמחה רוטמן: 	" - - - יתווספו על הסכום שטרם שולם" – שזה כל מה שיש בתיק נכון להיום – " ריבית של נתוני פיגורים בהתאם להוראות הסעיף החדש

אלעזר שטרן: הניסוח הזה עדיין לא אומר שכל מה שלא שולם אתה הופך אותו לקרן אחת יכול להיות שבכל אחד מהרכיבית שבתיק הזה - - -     

דן בן סימון: הדבר היחיד שצריך למנוע הוא - -     

שמחה רוטמן: - - הגדרה שלהם, אבל המשמעות היא אותה המשמעות, לא משנה אם אתה מייצר את זה בהרבה קרנות

דן בן סימון: הדבר היחיד שצריך להימנע ממנו הוא שמישהו יגיד ש-25 האחוזים איננם נושאים ריבית בחוק החדש ולגבי מי שעשה את העבירה יומיים לפני חקיקה החוק הם יישאו ריבית

שמחה רוטמן: כל סכום שעליו חל חוק פסיקת ריבית והצמדה ערב החוק – שזה מה שכתוב בסעיף – יחולו על כל הסכום ששולם ריבית שקלית ודמי פיגורים

שמחה רוטמן:  הדרך החישובית לעשות את זה היא ליצור קרן אחת כי כבר לא מעניינות אותי הקרנות השונות שם

שמחה רוטמן:  הסכום שטרם שולם כולל בתוכו גם קרן של דמי פיגורים

אלעזר שטרן: אדוני, אם זו הכוונה אז יש לחדד את הנוסח על מנת להביע זאת

אלעזר שטרן:  אם יש ארבע קרנות שונות אז עד עכשיו חלו עליהן הפרשי ההצמדה והריבית, עכשיו אני לא מאחד את הקרנות אבל אומר שיחולו הפרשי ריבית והצמדה

שמחה רוטמן: מה אכפת לי אם הסכום מחולק לשבע קרנות או קרן אחת? אם סכום שטרם שולם, חלו עליו ריבית והצמדה, אז לקחתי את כל הקרנות שהתנהלו לפי כללים שונים ועשיתי את כולן קרן אחת שחלו עליה דמי הפיגורים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאישרתי ארבע קרנות נפרדות אבל עדיין כלו עליהן ריבית שקלית ודמי פיגורים אז מה זה משנה

אלעזר שטרן: אז צריך לכתוב - - -     

שמחה רוטמן: שיעשה שם 20 קרנות, מה אכפת לי, הסכום הוא אותו הסכום

אלעזר שטרן: בקרן האגרות אתה מצרף את כל הריביות לקרן ולכן צריך לומר את זה

שמחה רוטמן: אני חושב שזה מה שכתוב

אלעזר שטרן: צריך לחדד את זה

דן בן סימון: אני לא עורך דין אבל אעיר שיום התחולה של השינויים ההיקפיים, ה-1 בספטמבר - - -     

שמחה רוטמן: אסביר למה לא מאחדים את הקרנות

שמחה רוטמן:  לצורך סדר הנשייה אני לא מאחד את הקרנות אבל זה יוצא אותו הדבר מהבחינה הכלכלית

דן בן סימון: אנחנו לא משנים את הקרנות אבל בתוך אותה הקרן אנחנו משנים את כלל החישוב - - -     

ענת ליברמן: כל הקרנות ממשיכות להתנהל בנפרד, אם יש לי - - -      

שמחה רוטמן: לעניין סדר הנשייה והחלוקה, הכול בסדר

ענת ליברמן: אבל במועד התחילה, בתוך הקרן הזו הכול מסתדר

אלעזר שטרן: וצריך לחדד זאת

שמחה רוטמן: אוקיי, אתה יכול לחדד איך שאתה רוצה, אני חושב שהכוונה ברורה

ענת ליברמן: אם יש תיק שיש בור יריבת שאינה על פי חוק פסיקת ריבית והצמדה אזי היא תמשיך - - -     

שמחה רוטמן: מאחר ש-25 האחוזים שלו התנהלו עד היום על פי חוק פסיקת ריבית והצמדה אז חלות עליהם הוראות הסעיף וימשיכו לחול עליהם ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  מיום התחילה נתתי הוראה אחרת – שעל אחוזים אלו לא יחולו ריבית והצמדה

אלעזר שטרן: אבל נאמר כאן שאי-אפשר להפריד בין הדברים

שמחה רוטמן: בתיקים קיימים הם לא יפרידו כי הם לא הפרידו בתחילה

שמחה רוטמן:  בתיקים חדשים הם יפרידו

קריאה: בעצם צריך להפריד תיקים שפתוחים ביום התחילה

שמחה רוטמן: לדעתי זה מה שכתוב פה

מירב זוהרי: היום זה חל על תיקים שפתוחים ביום התחילה רק שהחוק החדש מתחיל לאחר יום התחילה

מירב זוהרי:  אנחנו רוצים - - - את התיקים שפתוחים לגמרי, הסעיף הספציפי הזה

שמחה רוטמן: לא, לא

דן בן סימון: אני חושב שהיושב-ראש הבין

שמחה רוטמן: חשוב שהייעוץ המשפטי יבין

דן בן סימון: ב-1 ביוני נפתח תיק כביש אגרה

דן בן סימון:  ברגע שהוא נפתח עבור כבר 90 ימים - - -     

שמחה רוטמן: אגיד את זה פשוט כדי שהוא יבין גם אותי

שמחה רוטמן:  הוא פתח לו תיק על 125%, קרן אחת של 125%

שמחה רוטמן:  הקרן הזו הלכה לפיגורים והצמדה וכל מה שקיים

שמחה רוטמן:  החל מיום התחילה זה יעבור להיות לפי כל מה שקיים ואין בעיה

שמחה רוטמן:  הוא אומר לי לא לפתוח אותה ולהגיד שזה 100% וזה 25%

שמחה רוטמן:  כל מה שהיה נכון להיום, מה שהיה בערב יום התחילה ימשיך לחול חוק פסיקת ריבית והצמדה על פי הכללים החדשים

שמחה רוטמן:  לאחר יום התחילה שמחיל גם את התיקון על החוק שלהם הוא יגיש לו את התיק ויגיד לו שעל 100% יש ריבית והצמדה ועל 25% אין ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  הוא יפתח שתי קרנות אבל מה שכבר פתוח היום כקרן אחת לא יופרד

שמחה רוטמן:  אני חושב שהנוסח הקיים פותר את זה אבל אם אתה לא חושב כך אז תכתוב

טליה ג'מאל: בהנחה ששלושה חודשים לא עברו לפני יום התחילה

טליה ג'מאל:  ביום התחילה יש תיק על 100% ו-25% מתווספים אחרי יום התחילה

דן בן סימון: אם יש תיק אחד שהתחיל ב-100% וה-25% התווספו אז נטפל בהם

ענת ליברמן: השאלה היא אם נפתח תיק בהוצאה לפועל או לא

ענת ליברמן:  אם נפתח תיק בהוצאה לפועל לפני יום התחילה לנו אין דרך לפצות

שמחה רוטמן: זה נאמר, לכן יחולו הוראות הסעיף

ענת ליברמן: אם נפתח תיק אחרי יום התחילה נדרוש מהם שיביאו את זה בנפרד ואז נוכל לנהל את זה לפי - - -     

שמחה רוטמן: כי יש שאלה האם - - -     

טליה ג'מאל: זה מיום פתיחת התיק ולא מיום הוספת 25 האחוזים

שמחה רוטמן: כן, מובן

שמחה רוטמן:  אז אותו דבר גם בנתיבים מהירים ואותו דבר גם בחוק מנהרות הכרמל

אלעזר שטרן: נעבור לתיקון סעיף 4ב לחוק נתיבים מהירים שהוא מקביל לסעיף 99 להצעת החוק

אלעזר שטרן:  יושב-ראש הוועדה ביקש מהממשלה לבדוק אם מוצדק להשית דמי פיגורים אל נוכח העובדה שיש סנקציה - - -     

שמחה רוטמן: שלילת רישיון, אז הם אמרו שהם בנו על זה בהסכמים

שמחה רוטמן:  את זה לא אשנה ובלבד של-25% לא יהיו דמי פיגורים

אלעזר שטרן: בסדר

אלעזר שטרן:  סעיף 16 לחוק התוכנית הכלכלית שמקביל לסעיף 75 להצעת החוק

אלעזר שטרן:  יושב-ראש הוועדה ביקש להבהיר שסכום התמריץ - - - רק הפרשי הצמדה ושעל פסק הדין שקובע קנס של עד פי ארבעה יחולו הוראות חוק פסיקת ריבית והצמדה

שמחה רוטמן: מי האבא של זה?     

תרצה ברמה: אין אבא, זו המסקנה

תרצה ברמה:  אחרי שבדקתי ראיתי שמדובר בסעיף שלאחר תחילתו הוא יעמוד בתוקפו עד תום 24 חודשים - - -     

שמחה רוטמן: אז הוא מת, אפשר להוריד את הסעיף בכלל

תרצה ברמה: יכול להיות שהוא עוד פעיל כי מדובר בעבירה - - -     

שמחה רוטמן: אבל לא מטילים עוד קנסות דומים אז זה לא רלוונטי לכלום

תרצה ברמה: ביררתי מול הביטוח הלאומי שהוא המוסד שמקבל את התמריץ וכן מול המרכז לגביית קנסות

תרצה ברמה:  הם לא מכירים

תרצה ברמה:  אני לא יודעת מי מטפל בזה, תעשה מה שאתה רוצה

דן בן סימון: מזל שהיושב-ראש לא אמר שנקדים

שמחה רוטמן: אז תכתבו שמהיום, בשביל ביטול חוק בבית המשפט העליון צריך 15 שופטים פה-אחד

בקי קשת: לא הבנתי

שמחה רוטמן: זה במדיניות הכלכלית של 2004, מה זה עניינך, סתם

אלעזר שטרן: אז אתם מקבלים את התיקון

שמחה רוטמן: מקבלים את התיקון בהיעדר מתנגדים

אלעזר שטרן: תיקונים לחוק חדלות פירעון, סעיף 112

אלעזר שטרן:  הממשלה מגישה נוסח מעודכן של התיקונים

מירב זוהרי: בהתאם לגישתנו בתיקונים העקיפים, מדובר רק בתיקונים טרמינולוגיים כדי להתאים את החוק לתיקונים שאנחנו עושים בחוק פסיקת ריבית והצמדה

מירב זוהרי:  אין המדובר בהכרח בהחלפה של מילה במילה כמו שאנחנו עושים בתיקונים עקיפים אחרים מכיוון שכאן יש לא רק ריביות לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה אלא סוגים שונים של ריביות

מירב זוהרי:  מדובר בהתאמות טרמינולוגיות, כאמור, להתאים את זה לתפיסת הריבית והפיגורים

שמחה רוטמן: למה יש כאן ריבית צמודה? אני מתכוון לסעיף 236ב

מירב זוהרי: זה הנוסח הקיים היום

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  בנוסח הקיים היום מופיע: " ריבית בשיעור לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה"

שמחה רוטמן:  עכשיו כתבתם: "ריבית בשיעור השנתי של הריבית הצמודה שנקבע לפי סעיף 4א על פי חוק פסיקת ריבית והצמדה"

שמחה רוטמן:  לא בחרתם - - - ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  גם אם זה סדר נשייה, אני לא מבין למה אתם מקדימים אותה

שמחה רוטמן:  למה שקלית ומאיפה הביטוי: "ריבית בשיעור השנתי של ריבית והצמדה"?      

דן בן סימון: זה לא מספיק אם היו מפנים לחוק פסיקת ריבית והצמדה ואז באופן טבעי לקבל את הריביות השקליות

נעם הרצוג: נעם הרצוג מייעוץ וחקיקה

נעם הרצוג:  הסעיף הזה מגיע מהפרק של סדרי הנשייה בחוק חדלות פירעון

נעם הרצוג:  בפרק זה יש הרבה רכיבים של חובות מהמדרגות הקודמות שיורדים למטה למדרגה שמכונה: "ריבית נוספת"

נעם הרצוג:  המנגנון הוא מנגנון שוויוני שאומר שכל מי שירד מהמדרגות השונות למטה, למדרגה הזאת, ייפרע לפי פסקה ב בסדר עדיפות זה

נעם הרצוג:  קודם כל כולם מקבלים שיעור מסוים ואחר כך את כל היתרה

שמחה רוטמן: אז למה זו ריבית צמודה ולא שקלית?  

נעם הרצוג: בנוסח שקיים היום הקורא מופנה לשיעור לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה

שמחה רוטמן: למה צמודה ולא שקלית, זו שאלתי

שמחה רוטמן:  אולי בגלל שההצמדה היא בסדר נשייה גבוה יותר

נעם הרצוג: בלי הפרשי הצמדה

נעם הרצוג:  הרעיון היה למצוא את השיעור - - -     

מירב זוהרי: זה רק שיעור הריבית הצמודה

שמחה רוטמן: ב-235 - - -     

נעם הרצוג: הפרשי ההצמדה כבר נקבעו במדרגות הקודמות

נעם הרצוג:  תודה, עזרת לנו לשחזר, כתבנו את זה מזמן כשפורסמה הצעת החוק

שמחה רוטמן: זה הגיוני אבל זה רק ככל שנקבעו הפרשי הצמדה

שמחה רוטמן:  אם זה חוב שלא נושא הפרשי הצמדה אז לכאורה הריבית השקלית

נעם הרצוג: אבל אז חוק חדלות פירעון לא מעוניין להוסיף לחוב רכיבים, חוק חדלות פירעון רק קובע את הסדרים ולא מתערב בהתנהגות החוב

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  יש לי חוב שאת הפרשי ההצמדה בגינו שילמתי בשלב א'

שמחה רוטמן:  אה, הבנתי, אתה אומר שגם אם הוא ריבית שקלית אז אתן קודם כל את האחוז של הריבית הצמודה ורק אחר כך את יתרת הריבית השקלית

שמחה רוטמן:  הבנתי, בסדר

שמחה רוטמן:  אז חדלות פירעון סיימנו, יישר כוח

אלעזר שטרן: נקודה אחרונה בתיקונים העקיפים זה תיקון של סעיף 52 בחוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן המקביל לסעיף 117 בהצעת החוק

אלעזר שטרן:  גם פה התנגד יושב-ראש הוועדה לכך שיושתו ריביות או דמי פיגורים על תוספת הפיגורים של 25%

שמחה רוטמן: אתה גם אחראי להפחית את עומס התנועה בגוש דן? אתה לא מצליח כל כך

שמחה רוטמן:  טוב, אותו רציונל

שמחה רוטמן:  משאירים את 25 האחוזים אבל לא מחילים עליהם דמי פיגורים

שמחה רוטמן:  גם לך יש תיקונים?     

נועה גרנות: בואו נגיע לנושא שלנו, של בנק ישראל

שמחה רוטמן: שלכם

שמחה רוטמן:  הכול שלכם, של בנק ישראל, אתם שוחים בכסף

מירב זוהרי: עוד נקודה אחת לגבי הוראות המעבר של התיקונים העקיפים

מירב זוהרי:  תיקון הנוגע למוסד לביטוח לאומי, נדרשת הוראת מעבר בגלל שיש עדיין תיקים שמתנהלים לפי החוקים הישנים

מירב זוהרי:  אקריא את הוראת המעבר: "הוראת מעבר על הליכים שבגינם קמה זכאות לגמלה לפי פרק ח' לחוק הביטוח הלאומי אשר לא חל בעניינים חלק ד' לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, ימשיכו לחול הוראות סעיף 192 לחוק הביטוח הלאומי כפי שחלו עליהם ערב תחילתו של חוק זה"

מירב זוהרי:  זה לגבי התיקים שעדיין מתנהלים לפי הדין הישן

שמחה רוטמן: לא הבנתי למי זה טוב ולמה

נעם הרצוג: אסביר: בקשה זו מתואמת עם המוסד לביטוח הלאומי ועם הכונס הרשמי

נעם הרצוג:  באחד הדיונים הקודמים דובר על התיקון לסעיף 192 לחוק הביטוח הלאומי

נעם הרצוג:  זה הסעיף שמתייחס לסיטואציה שבה הביטוח הלאומי משלם גמלה ולאחר מכן חוזר אל הקופה, נכנס בנעליו של העובד ותובע

שמחה רוטמן: ואז הוא תובע את זה עם ריבית שקלית

נעם הרצוג: הסעיף הזה לא תוקן בשעתו ( בטעות ) כשנחקק חוק חדלות הפירעון

נעם הרצוג:  דווקא כן היה תיקון עקיף לחוק הביטוח הלאומי

נעם הרצוג:  הפואנטה היא שסעיף 192 בנוסחו כיום מדבר בלשון מפרק ומתאר סיטואציה שהייתה קיימת בפקודות הישנות לפיה המפרק קובע באופן שוויוני לכל הנושים את התוספות שנוספות על הקרן

נעם הרצוג:  יש ריבית שוויונית לכולם

נעם הרצוג:  חוק ריבית פירעון שינה את המודל הזה, המודל הזה קיים היום רק בתיקים שממשיכים להתנהל לפי הפקודות הישנות

נעם הרצוג:  בתיקון העקיף כעת תיקנו את הסעיף הזה אבל אנחנו גם רוצים לשמור אותו בשביל אותם תיקים שממשיכים להתנהל לפי התיקים הישנים

שמחה רוטמן: אז אתה יכול לקבוע שתיקון זה לא יחול על תיקים מתנהלים

נעם הרצוג: הסיבה לנוסח שהוקרא כעת היא שיש כיום שתי קבוצות של הליכים שממשיכים להתנהל על פי הדינים הישנים

נעם הרצוג:  הקבוצה הראשונה מכילה את ההליכים שתלויים ועומדים ערב כניסתו לתוקף של חוק חדלות פירעון

נעם הרצוג:  השני זה תיקים חדשים לגבי עמותות וחברות לתועלת הציבור, תאגידים שהליכי חדלו הפירעון שלהם ממשיכים להתנהל לפי פקודת החברות

נעם הרצוג:  לכן ניסחנו בצורה זהירה מאוד, זו התשובה המליאה

שמחה רוטמן: בתורי מישהו שפירוק עמותות קרוב לליבו

נעם הרצוג: לכן ציינתי זאת, תודה רבה

שמחה רוטמן: עבדתי במחלקת פירוקים של רשם העמותות

דן בן סימון: לכל אחד יש עבר

שמחה רוטמן: עבר אפל

שמחה רוטמן:  סיימנו?     

אלעזר שטרן: את הדברים שקשורים בתיקונים עקיפים

אלעזר שטרן:  לא הגענו לנושא ההפחתות, היחס בין ריבית הפיגורים לבין 25% ריבית

שמחה רוטמן: הפחתה במקרה שהחייב משלם

שלומי כהן: אנחנו רוצים לדבר על יום התחילה, הבנתי שהייתה הסכמה

שמחה רוטמן: רק רגע

דן בן סימון: לא הייתה הסכמה

שלומי כהן: אני צוחק, זה היה בציניות

שלומי כהן:  לא הייתה הסכמה, הייתה הסכמה של היושב-ראש עם עצמו

שמחה רוטמן: סיכמנו שמיום התחילה הריבית השקלית והריבית הצמודה לא תהיינה אותו הדבר

ינון גוטגליק: לנו חשוב שזה יהיה בתחילת רבעון ולכן זה לא יכול להיות ב-1 בספטמבר אלא ב-1 באוקטובר

שמחה רוטמן: אומרים לכם שזה יהיה הדיון הבא ואתם קופצים אליו בכל זאת? הסוגיה שהייתה מונחת לפתחנו היא הדרך לדאוג למערכת היחסים שבין נושים שונים

שמחה רוטמן:  מה קורה כאשר מישהו נכנס למסלול של חייב משלם

שמחה רוטמן:  המנגנון הישן אמר שאנחנו מפחיתים לכולם 25% בכל מקרה ולא משנה מה גובה הריבית

שמחה רוטמן:  הדבר יצר מנגנון פרוגרסיבי (למי שירצה לכנות זאת כך), האנשים עם ריביות גבוהות יותר משתתפים בעידוד החייב המשלם בשיעור גבוה יותר מאלו שהריביות שלהם הינן לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה או מתחת לכך

בקי קשת: ומאידך הם עדיין מקבלים ריבית גבוהה יותר

שמחה רוטמן: הם תמיד יקבלו יותר, זה לא משנה

שמחה רוטמן:  השאלה היא בסופו של דבר מה הוא גובה ההשתתפות

שמחה רוטמן:  השינוי שעשינו גרם לכך שמורידים שיעור אחר לחייב בחוק ריבית והצמדה, שיעור שעומד על סך של כ-50% ויכול להיות שאף גבוה מכך

שמחה רוטמן:  היום זה יוצא יותר מ-50% וזה יכול, תיאורטית, לצאת גם פחות

שמחה רוטמן:  זה תלוי בדברים רבים אבל - - -     

דן בן סימון: זה תלוי איך מגדירים את ה-100%

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  מצד שני, לא נוגעים בריבית שלו עצמו וגם יש מנגנון לשמירה על גובה הריבית כדי שזו לא תרד מתחת לגובה פסיקת ריבית והצמדה גם למישהו שהתוספות שלו שונות

שמחה רוטמן:  יצרנו איזון אך לא הצלחנו לתקן הוא הפער שנוצר בין נושים שונים של אותו חייב, גם לעניין התפתחות החוב העתידית וגם לעניין התרומה הלא-הולמת

שמחה רוטמן:  נושא הריבית ההסכמית נשאר על ריבית של 25% ולעומת זאת עברנו ל-50% ואז הפערים הולכים וגדלים

שמחה רוטמן:  מישהו רוצה להתייחס לפני שנספר על הפתרון המבריק שחשבנו עליו?      

מאיר לוין: כמו שאמרת, חשבנו על הדברים, אנחנו חושבים שהרעיון נכון

מאיר לוין:  בקנו את זה עם הגופים השונים וראינו שאפשר גם ליישם את זה

מאיר לוין:  ההצעה הייתה ששיעור ההפחתה לכל הנושים, במקרה של חייב משלם יהיה בשיעור דמי הפיגורים או בשיעור של 25% לפי הגבוה

שמחה רוטמן: ואז זה אומר שאם אנחנו מפחיתים 6% אבל 25% מגובה החוב הם 5%, נניח שיש פה ריבית הסכמית + פיגורים של 20% אז זה לא יהיה 5% אלא 6%

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לתקן שזה יהיה באחוזים בשיעור אותו זהה, כי זה מייצר קשיים אחרים כולל שחיקה של הריבית ההסכמית, ואז ממילא יש מנגנון הגנה כנגד זה וכדומה

שמחה רוטמן:  לפחות אותו שיעור, זה יכול להיות גם גבוה יותר

שמחה רוטמן:  אם נגיע לסיטואציה של ריבית הסכמית של 28% שגם אמרנו שיש מקרים שזה יכול לקרות אז שיעור ההשתתפות שלהם יהיה יותר גבוה, הם יתנו 7%

שמחה רוטמן:  זאת נקודת האיזון

שמחה רוטמן:  יש, בעצם, לפי הגבוה, אתה לא יכול לתקן שזה יהיה באחוזים בשיעור אותו דבר כי זה מייצר קשיים אחרים כולל שחיקה של הריבית ההסכמית ואז ממילא יש מנגנון הגנה כנגד זה וכדומה אבל כן אותו השיעור

שמחה רוטמן:  כל זה, כמובן, תוך שמירת המנגנון של נושה שיכול להגיד שפגעו לו בריבית ההסכמית ויש לחזור לריבית ההסכמית

שמחה רוטמן:  כל זה תוך שמירת המנגנון לפיו לא יורדים מתחת לריבית השקלית גם לנושה שקבע לעצמו מנגנון של 1%

שמחה רוטמן:  זה ההסדר המוצע, הניסוח שלו יוגש

שמחה רוטמן:  יש הערות על טיב ההסדר

דן בן סימון: איתגרת אותנו ושאלת למה מדובר בהנחה על הריבית

דן בן סימון:  ניקח את השיעור, את ערך ההנחה, וניתן הנחה בסכום

דן בן סימון:  שאלת למה אנחנו נותנים הנחה לעתיד לבוא

ענת ליברמן: הנוסח לא יהיה - - - של הריבית למשך שלושה חודשים

ענת ליברמן:  אלא, ביום שבו מבצעים את החישוב הזה על סמך גובה החוב באותו זמן ועל סמך ההנחה יראו כמה זה יוצא בכסף ועל סמך זה יעשו התקנת חוב בכל מה - - -     

שמחה רוטמן: זה בפסיקת ריבית והצמדה, אנחנו לא מדברים על ריבית הסכמית

דן בן סימון: שאלת אותנו למה בריבית הסכמית מדובר בהנחה על הריבית

דן בן סימון:  בפסיקת ריבית והצמדה לא מעלים את החוב

שמחה רוטמן: ופה מעלים את החוב אבל בשיעור נמוך יותר

דן בן סימון: אנחנו נקטין את החוב באותו המעמד בשיעור של החישוב

שמחה רוטמן: אתם תחשבו להם את הריבית על 28% שלהם גם כך ואז תגדילו ואז תקטינו במקום לא - - - בפחות

שמחה רוטמן:  אצלם, בהסכמית, זה לא אחת לשלושה חודשים

תרצה ברמה: קבענו מועד שכל שלושה חודשים - - - ואז אמרנו שאם נזהה שחייב שילם שלושה חודשים בריביות ההסכמיות, בגלל שאי-אפשר לעשות תיקון אחורנית, נעשה הפחתה של 25% קדימה

שמחה רוטמן: אז אתה אומר שלא תעשו את זה קדימה, תעשו את החשבון ותעשו מיידי

שמחה רוטמן:  תבורכו

אלעזר שטרן: יש כאן עניין תמריצי, שאדם רואה - - -     

שמחה רוטמן: חברים, אני לא רוצה לומר שנהיינו העץ הנדיב אבל אני שמח מאוד על כך

דן בן סימון: אני לא רוצה להגיד מי הציע את זה

שמחה רוטמן: למה?     

דן בן סימון: אתה הצעת

שמחה רוטמן: בכוחות משותפים

דן בן סימון: אתה הצעת ובלילה חשבתי על זה וחשבתי שזה אפשרי

שמחה רוטמן: אני שמח שאתה חושב עלי גם בלילה

שמחה רוטמן:  אני מבקש לייצר תמריץ עבור אנשים שחושבים על העבודה גם בלילה

דן בן סימון: אז מאיר גם מגיע לו

שמחה רוטמן: אתה מחתים שעון לפני שאתה הולך לישון, איך זה עובד? צחקתי, צחקתי

דן בן סימון: אני בשליחות

שמחה רוטמן: אני מעריך את זה, תודה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה משמעותי גם בהיבט הפסיכולוגי, שאדם יראה שהוא שילם ויש תמריץ לשמור את שלושת החודשים הקרובים

שמחה רוטמן:  יישר כוח גדול

שמחה רוטמן:  יש כבר ניסוח?     

דן בן סימון: אנחנו מיישמים, היישום הוא לפני הניסוח

שמחה רוטמן: ב-1

שמחה רוטמן: 9

דן בן סימון: זה טוב שאתה אומר זאת כי לא הגדרת שנה

שמחה רוטמן: 2023

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, יישר כוח לבנק ישראל

אלעזר שטרן: הנקודה הבאה היא שטרות וסכום קצוב

אלעזר שטרן:  הבקשה של הממשלה היא להשאיר את המצב כפי שהוא, לא לתקן את הסעיף, למעט העניינים הטכניים

שמחה רוטמן: לא יהיה תמרוץ להגיש בקשה להארכת מועד כי זה לא עוצר וגם לא דורש, אחרי שאדם הגיש, כן לחשב אחורה או לא לחשב אחורה

שמחה רוטמן:  בעניין קביעת המועד ממנו יתחילו לחשב דמי פיגורים, קיבלתם את עמדתה של בקי ולא את עמדתי, שיהיה ברור פה מי הבוס

שמחה רוטמן:  שזה לא יהיה מועד השטר, לא מועד החילול, ואפילו לא מועד פתיחת התיק אלא המועד האחרון להגשת התנגדויות

שמחה רוטמן:  בקי נצחה אותי

אלעזר שטרן: אנחנו לא מתייחסים למצב - - -

בקי קשת: אתה מקבל את כל הקרדיט על זה שהורדת את הריביות

בקי קשת:  אתה יכול עכשיו להיות

שמחה רוטמן: אני חושב שכל מה שקורה פה הוא נדיבות אדירה, בטח על חשבון הבנקים

אלעזר שטרן: נקודה נוספת שעלתה בדיונים: האם לנוכח העובדה שהוספנו את הסעיף שחייב משלם אוטומטי יש היגיון למחוק מתוך ההסדר של חייב משלם שדורש בקשה את אותו החלק שמתעסק בהנחה על ריביות

אלעזר שטרן:  יש שם גם הנחה בריביות וגם את הנושא - - -

שמחה רוטמן: לנקיטת הליכים צריך בקשה ועל הריביות זה אמור להיות אוטומטי אז אין צורך לבקש

שמחה רוטמן:  אתם אומרים לו שלא יבקש אלא שישלם

שמחה רוטמן:  אני חושב על הסיבוך הנוסף

שמחה רוטמן:  כשהוא מבקש אתם אומרים לו לשלם שלושה חודשים?     

דן בן סימון: לא, הוא שילם אותם - - -     

שמחה רוטמן: הוא קודם משלם ורק אחרי שהוא משלם הוא יכול לבקש

שמחה רוטמן:  הוא לא יכול לבקש עצירה של ההליכים והוא ישלם שלושה חודשים אלא קודם הוא משלם שלושה חודשים ואז הוא מבקש את הסטופ

דן בן סימון: הוא יכול לעשות את זה, עושים את זה אבל מדובר בבקשה מרשם

שמחה רוטמן: ואז, או שמקבלים או שלא מקבלים ואז ממילא לגבי שלושת החודשים הראשונים הוא מבקש שלא יצטברו פיגורים

שמחה רוטמן:  את זה אתם משאירים? נעשה קצת סדר: יש מקרה אחד שחייב שילם שלושה חודשים, ביקש צו תשלומים, שילם אותו שלושה חודשים, אחרי שלושה חודשים אוטומטית אתם נותנים לו סכום כסף שהוא רואה בחשבון ששולם

שמחה רוטמן:  הוא מבסוט וישלם יותר טוב

שמחה רוטמן:  זה התיקון הקודם שדיברנו עליו

דן בן סימון: אם הוא לפי פסיקת ריבית לא ייזקפו דמי הפיגורים

דן בן סימון:  הרי בדמי פיגורים

שמחה רוטמן: ואז הוא לא רואה כלום, פשוט לא מוסיפים לו דמי פיגורים

שמחה רוטמן:  אבל בשלושת החודשים הראשונים - - -     

דן בן סימון: דמי הפיגורים מצטרפים פעם בשלושה חודשים

שמחה רוטמן: אני יודע, אבל הוא לא מתחיל לשלם בדיוק במועד של שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שבמהלך התקופה, שנייה, אתם הרי עוד לא יודעים בשלב זה אם הוא יעמוד בצו התשלומים ולכן אתם מחשבים לו לפי המנגנון הרגיל ופעם בשלושה חודשים מצרפים לו לקרן דמי פיגורים גם אם שלושת החודשים הללו יוצרים לו דמי פיגורים

שמחה רוטמן:  רק מה? אם הוא שילם שלושה חודשים אזי תורידו אותם אחר כך

ענת ליברמן: אתה צריך תקופה שלמה

ענת ליברמן:  אם יוצא שהוא קיבל צו תשלומים באמצע הרבעון של דמי הפיגורים אז זה קצת אבוד לו

ענת ליברמן:  אנחנו צריכים רבעון שלם - - -     

שמחה רוטמן: הבנתי את העניין

שמחה רוטמן:  עכשיו אתם אומרים שהוא ביקש צו תשלומים ושילם אותו במשך שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  מכאן ולהבא לא יתווספו לו דמי פיגורים

ענת ליברמן: אם הוא ממשיך לשלם

שמחה רוטמן: בסדר גמור, אבל הוא צריך להגיש בקשה כדי שלא יטילו עליו עיקולים נוספים

ענת ליברמן: נכון

שמחה רוטמן: עכשיו אתם אומרים שאם הוא יגיש ואם לאו ההפחתה היא מכאן ולהבא

שמחה רוטמן:  אני שואל האם יש היתכנות למקרה בוא אדם יבקש את צו התשלומים ומראש אומר שבזמן בקשת צו התשלומים הוא פונה לרשם ואומר לו שיפעל מעכשיו מתוך נקודת הנחה שהוא הולך לשלם ולכן מבקש שלא יטילו עליו עיקולים מכיוון שאם אלו יוטלו הוא לא יוכל לעמוד בצו התשלומים

שמחה רוטמן:  החייב מבקש פטור מההליכים הנוספים שיכולים להינקט נגדו וגם מבקש שלא ייחשבו לו בתקופה זו את דמי הפיגורים

שמחה רוטמן:  האם מציאות כזאת קיימת היום בהוצאה לפועל?     

ענת ליברמן: לא קיימת

ענת ליברמן:  הוא יכול לבקש מה שהוא רוצה אבל לא יתנו לו

שמחה רוטמן: הוא יגיד לו לשלם קודם

דן בן סימון: זה נדיר

ענת ליברמן: אין על סמך מה לתת לו הנחה קדימה

דן בן סימון: טכנית הוא יכול

שמחה רוטמן: תיאורטית הוא יכול לבקש עיכוב הליכים מכל סיבה שהיא

דן בן סימון: גם לתת הנחה הוא יכול להגדיר, הרשם יכול - - -     

שמחה רוטמן: אם יש לי חייב שמשלם על פי צו תשלומים, למה לטובת הפסקת ההליכים אני לא נותן לו את זה אוטומט, למה רק לעניין הפיגורים, מה הרציונל?      

ענת ליברמן: צריך לבחון את זה, לא חשבנו על הדבר הזה

ענת ליברמן:  אגב, הוא יכול לבקש עיכוב הליכים גם בלי קשר לחייב

שמחה רוטמן: אני מבין שהנושא הזה עוד פתוח, אני מבין שהנושא הזה דורש עוד חשיבה, אני מבין שבמצב הנוכחי אתם רוצים שהוא יגיש בקשה

שמחה רוטמן:  אני לא דן בהצדקה לכך

שמחה רוטמן:  אני יכול לתרום לכם כמה הצדקות, יכול להיות ש- - - עיכוב הליכים

שמחה רוטמן:  הסיבה שהוא משלם בצורה כל-כך יפה זה כי תפסתם לו סכומים

שמחה רוטמן:  הוא יתחיל לשלם, צריך לבדוק בכל תיק שאין לו עיקול רשום על הרכב או על החשבון

שמחה רוטמן:  צריך פה בקשה נפרדת שתבדוק את התיק לגופו

שמחה רוטמן:  לעניין דמי פיגורים, לא צריך

שמחה רוטמן:  נשאיר את זה כרגע בנוסח כמו שעשיתם, שהאופציה תהיה קיימת

שמחה רוטמן:  אם תחשבו על סיבה שלא אז אגיש הסתייגות, אני מגיש עכשיו ברגעים אלו הסתייגות שמוחקת את החלק הרלוונטי של בקשה בחייב משלם לאי-צבירת דמי פיגורים

ענת ליברמן: שחייב משלם אוטומטי יחול גם לגבי עיכוב הליכים

שמחה רוטמן: הפוך

טליה ג'מאל: רגע, נשלב לתוך הנוסח את ביטול ההסדר הקיים לעניין הריביות

טליה ג'מאל:  נשאיר רק את החייב משלם אוטומטי בהקשר של ריבית פיגורים

טליה ג'מאל:  אדוני מגיש בכל זאת הסתייגות שמטרתה למחוק את הסעיף שמוחק את ההסדר הקיים למקרה שיעלו עוד הסתייגויות

שמחה רוטמן: אם ההסתייגות שלי תתקבל אז יהיה הסדר שמאפשר בקשה להפחתת דמי פיגורים

שמחה רוטמן:  ההסתייגות שלי פירושה שההסדר, החייב המשלם שצריך להגיש בקשה לטובת הפחתת דמי פיגורים יישאר

שמחה רוטמן:  אם נחשוב על סיבה כלשהי שבגללה הוא צריך להישאר כגון ריביות הסכמיות וכל מיני דברים שלא חשבנו עליהם

שמחה רוטמן:  כרגע זה לא יהיה בנוסח

שמחה רוטמן:  ההסתייגות שלי מבקשת שזה יהיה

טליה ג'מאל: כרגע נמחק רק את הסעיפים שנוגעים בהפחתת הריביות ולא לעיכוב הליכים

אלעזר שטרן: צריך לתת את הדעת על כך שאם באמת מוחקים מהפרק של חייב משלם את נושא הריביות אז יש סעיפים נוספים שדורשים התאמות כמו סעיף 69ב(12) שאומר שהזוכה יכול לומר שהפחתת הריבית פוגעת לו בריבית הבסיס ואז נצטרך להעביר אותה - - - אוטומטי

שמחה רוטמן: הוא קיים, כבר עשינו לו הפנייה

אלעזר שטרן: פשוט להעביר אותם      

שמחה רוטמן: אז עכשיו אתם צריכים לתקן כאילו מחקנו

שמחה רוטמן:  אם ההסתייגות שלי תתקבל אז נחזיר את המצב לאחור

שמחה רוטמן:  כרגע אתם תתקנו את הנוסח כשמחקנו את ההוראה

תרצה ברמה: ולעשות התאמה בנוסח במידה שיש הפניות לסעיפים

בקי קשת: שאלה לגבי עיכוב הליכים לגבי ביטול עו"ש: עיקול על חשבון עו"ש, זה לא ייכנס אוטומטית? למה לא?     

שמחה רוטמן: יכולות להיות הרבה מאוד סיבות, יכול להיות שבגלל שעיקלתם חשבון עו"ש אחד מאוד מרכזי, זו בדיוק הסיבה שבגללה אני חייב משלם ויש לי חשבון עו"ש אחר או של בן משפחה שממנו אני חי ודרכו אני משלם

שמחה רוטמן:  יכולות להיות כל מיני נסיבות ספציפיות

שמחה רוטמן:  לתת את זה אוטומט יכול לגרום לכך שאדם ישלם שלושה חודשים, העיקול משתחרר, הוא לוקח את כל הכסף ויותר לא נראה אותו

שמחה רוטמן:  חייב מישהו עם עין שיסתכל על התיק ויחליט אילו סנקציות הוא מבטל ואילו סנקציות הוא לא מבטל

שמחה רוטמן:  אי-אפשר לתת את זה באוטומט ולא אגיש הסתייגות שכזו כי אני יודע את ההשלכה של זה, זה לא יהיה, צריך שתהיה בקשה עם החלטה ספציפית

בקי קשת: במקרה של ביטול עו"ש - - -      

שמחה רוטמן: הוא לא אוטומט

בקי קשת: אני מבינה שזה לא בהכרח הזמן המתאים אבל יש פה באופן כללי - - -     

שמחה רוטמן: היא פשוט ראתה שהיא נצחה אותי במשהו והיא מנסה בעוד אחד, בסדר, בקי, אין בעיה

בקי קשת: אני רק שואלת לגבי ביטול העו"ש, בעצם הרבה פעמים הלקוחות לא יכולים לשלם כיוון - --      

שמחה רוטמן: אני יודע אבל הוא יצטרך להגיש בקשה פרטנית בכל מקרה ויש הגנת שכר ויש עוד הרבה מנגנונים

מירב זוהרי: - - -ההפחתה זה יעבור דרך רשם

מירב זוהרי:  הוא יגיש בקשה ורשם יצטרך לאשר את זה

מירב זוהרי:  אי-אפשר להבחין בין סוגי עיקולים ומתי זה עיקול- - -     

טלי גוטליב: אבל אם רשם אישר את זה זה כן נכנס תחת - - - זה ייחשב מכאן והלאה כתשלום לעניין ההסדר האוטומטי

שמחה רוטמן: אז אני מגיש את ההסתייגות הזאת שתותיר את ההסדר על כנו אם היא תתקבל

שמחה רוטמן:  נוסח הוועדה הוא בלי ההסדר של הגשת בקשה להפחתה כי זה אמור לקרות באופן אוטומטי

שמחה רוטמן:  מי בעד ההסתייגות, ירים את ידו? מי נגד? מי נמנע?     

שמחה רוטמן: ההסתייגות לא נתקבלה

שמחה רוטמן: ההסתייגות נפלה ותעלה למליאה במידה שיתחשק לי

אלעזר שטרן: יש עוד מעט דברים נוספים, מישהו שצריך להכריע בוויכוח שבין היושב-ראש לבין דן לגבי מועד התחילה

נעם הרצוג: לנו חשוב שזה יהיה בתחילת רבעון אז אם זה נשאר כמו עכשיו אבקש שזה יתחיל ב-1 אוקטובר

שמחה רוטמן: חשבתי שאתה רוצה ב-1 ביוני

נעם הרצוג: אני לא רוצה להסתבך עם דן אז אני נמנע ממה - - -     

שמחה רוטמן: בכל מקרה בתחילת רבעון

נעם הרצוג: תחילת רבעון

שמחה רוטמן: מי שהעבודה שלו היא לחשב רוצה שהעבודה שלו תהיה כמה שיותר קלה בחישוב

מירב זוהרי: מניסיון עבר אנחנו מעדיפים שיהיו כמה חודשים נוספים כי החודשים הללו עוברים מהר

מירב זוהרי:  אם לא נספיק להיערך אז מורכב יותר לבקש ארכה

שמחה רוטמן: מתוך הסתכלות על העבר, אנחנו יודעים עם מי יש לנו עסק, אולי כדאי לקבוע ב-1 ביוני, לקבוע הוראה ששר המשפטים - - -     

אלעזר שטרן: אני חושב ששר האוצר הוא האחראי

שמחה רוטמן: הסוגיה שתגרום לדחייה היא ההוצאה לפועל

דן בן סימון: וגם השוק

שמחה רוטמן: מונה הנזק בהקשר הזה הוא משרד המשפטים

שמחה רוטמן:  של מי החוק הזה?     

אלעזר שטרן: של שר האוצר

נעם הרצוג: אז שיהיה בהתייעצות עם שר המשפטים

שמחה רוטמן: הבקשה תוגש מצד משרד המשפטים אבל מי שיבקש - - - אין לי בעיה, שר האוצר בהתייעצות עם שר המשפטים יהיה רשאי בצו לדחות את התחולה לתקופה של שלושה חודשים באישור של ועדת החוקה, כך נגיע ל-1 באוקטובר

שמחה רוטמן:  אם יהיה צורך נאפשר עד שתי דחיות כדי שנדע שהמקסימום הוא ה-1 - - -     

ענת ליברמן: אדוני, אנחנו יודעים מראש שלא נצליח להיערך אז בשביל מה?     

שמחה רוטמן: ב-1 ביוני בטוח לא תצליחו? אז נעשה 1 באוקטובר עם הארכה אחת

ענת ליברמן: כן

אלעזר שטרן: יש משהו בהוראות המעבר שאני רוצה לחדד

אלעזר שטרן:  מניין שלושת החודשים, מרגע תחילת החוק אנחנו עוברים למשטר חדש אז שיהיה ברור שמניין שלושת החודשים מתחיל מיום התחילה, הכול מתאפס ביום התחילה

שמחה רוטמן: כתוב במפורש

אלעזר שטרן: זה היבט אחד שצריך להוסיף אותו גם לתחילה של ההוצאה לפועל בנוסף, הריביות מצטרפות, אותו סעיף בחוק ריבית והצמדה שקובע שפעם ב-12 חודשים הריביות מצטרפות לקרן אז שזה יתחיל מיום התחילה, פשוט לחדד את זה

שמחה רוטמן: אני חושב שהנוסח אומר את זה עכשיו אבל אפשר לחדד יותר

אלעזר שטרן: רציתי להציע לאדוני שבמקום לעבוד עם שני חוקים אפשר למזג את זה לפי סעיף 84ג לתקנון וזה דורש אישור ועדת הכנסת

אלעזר שטרן:  או להעביר את כל הסעיפים הללו כתיקון עקיף ועל זה אתה יכול להחליט בלי הצבעה

אלעזר שטרן:  זה לא פוגע בהסתייגויות שהוגשות מבחינת האופוזיציה?     

אלעזר שטרן: אנחנו מתאימים את זה, זו לא בעיה

שמחה רוטמן: הם הגישו הסתייגויות לכל חוק?     

טליה ג'מאל: יש גם הסתייגויות לחוק ההוצאה לפועל, אנחנו פשוט - - -     

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  להצעת חוק זו הוגשו הסתייגויות מטעם יש עתיד ומצד מפלגת ישראל ביתנו

שמחה רוטמן:  סיעת העבודה הצטרפה להסתייגויות של ישראל ביתנו

שמחה רוטמן:  ישנה גם ההסתייגות שלי עליה כבר הצבענו

שמחה רוטמן:  אני מעלה את כל ההסתייגויות שנזכרו להצבעה אחת

שמחה רוטמן:  הן תועברנה למליאה בשלמותן כדי שהמסתייגים יוכלו לקבל זמן דיבור

טליה ג'מאל: יש גם בקשת רשות דיבור של סיעת חד"ש-תע"ל

שמחה רוטמן: נצביע על כל ההסתייגויות שהוגשו לחוק זה

שמחה רוטמן:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?     

שמחה רוטמן: ההסתייגויות לא נתקבלו

שמחה רוטמן: ההסתייגויות נדחו ויועברו למליאה

שמחה רוטמן:  לנו נותר להצביע על נוסח החוק

שמחה רוטמן:  נצביע על החוק כנוסח הוועדה כולל כל התיקונים שנזכרו בדיון בכפוף לתיקוני הנוסח שיועברו

שמחה רוטמן:  מי בעד החוק? מי נגד? מי נמנע?     

שמחה רוטמן: בעד – 1 

שמחה רוטמן: נמנעים – אין החוק עבר

שמחה רוטמן: אני קובע שהחוק עבר כנוסח הוועדה ואני מגיש רוויזיה על ההצבעה

שמחה רוטמן:  אני שמח על סיום העבודה

שמחה רוטמן:  שהתחילה ב-2017 ושעולה בחלקנו לברך על המוגמר

שמחה רוטמן:  אני מודה לצוות המשפטי – אלעזר וטליה – וגם לצוות הוועדה

שמחה רוטמן:  עבודת הניסוח שישנה כעת היא רבה וכן עבודת היישום

שמחה רוטמן:  תודה מיוחדת לדן על החשיבה מחוץ לקופסה שהובילה לשני תיקונים שיצרו מנה עיקרית משמעותית

שמחה רוטמן:  אני רוצה להודות לנציגי בנק ישראל וכן למשנה ליועץ המשפטית לממשלה, עורך הדין מאיר לוין, שהתגייס על מנת לקשור את הקצוות הנדרשים

שמחה רוטמן:  נציגי משרד המשפטים, חשב כללי, נציגי משרד האוצר

אלעזר שטרן: ולמירב שזכתה לסיום של הצעת החוק שנייה לפני שהיא טסה

שמחה רוטמן: בעזרת השם ייושם ויהווה בשורה גדולה כבר ב-1 באוקטובר אבל אם לא ניפגש פה להארכה בעוד שלושה חודשים

מירב זוהרי: תודה לכבוד היושב-ראש ולכל צוות הוועדה שהשקיעו שעות רבות בהצעה זו שיצאה טובה יותר מאיך שנכנסה

מאיר לוין: אני מצטרף לדיון, איני יודע מי היה מסוגל לצלול לחוק שהוא כל-כך מורכב ונראה כל-כך משעמם

מאיר לוין:  בסוף הוא ישליך על אנשים שזקוקים לסיוע הזה

מאיר לוין:  יישר כוח גדול ותודה רבה על השקעת הזמן המרובה והצלילה לפרטים

שמחה רוטמן: הם אומנם לא פה כי הם לא צלחו את היום הארוך הזה אבל צריך להגיד תודה רבה לחברי הוועדה שהגיעו וליוו אבל גם לחברי הקואליציה והאופוזיציה שהביאו להסכמה

שמחה רוטמן:  אנחנו מצביעים בזמן פגרה בהסכמתם מתוך הבנה של חשיבות החוק

שמחה רוטמן:  הם נתנו בי אמון כי היינו מתואמים ומוסכמים על הכול

שמחה רוטמן:  זה נראה שאני פה לבד אבל למעשה הצבעתי בשם כל חברי הוועדה שנתנו לכך את ברכתם והסכמתם

נעם הרצוג: תודה לשר המשפטים שנתן רוח גבית

שמחה רוטמן: מצטרף

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכולם, ישיבה זו נעולה