ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 141, 2024-01-16 00:00

יוסף טייב: צוהריים טובים, אנחנו עוברים לנושא הבא: הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 22) (מתן עדיפות בסיוע לתלמידים ששירתו בשירות סדיר או בשירות מילואים), התשפ"ג–2023, הכנה לקריאה שנייה ושלישית

יוסף טייב:  תמי, אני מציע שתאמרי לנו איפה אנחנו עומדים, ונצלול לנושא

תמי סלע: בהמשך לישיבה הקודמת, הכנו נוסח שמשלב גם היבטים שנוגעים לתקופה הנוכחית ולהתאמות נוספות לסטודנטים שמשרתים במילואים, בדומה לכללי זכויות הסטודנט הקיימים, כהסמכה לקבוע תוספת לכללי זכויות הסטודנט בהקשרים האלה, דווקא כתיקון קבוע

תמי סלע:  יש גם כל מיני דיוקים והערות שהועברו לסוגיות אחרות – לתיקון בחוק המועצה להשכלה גבוהה, לתיקון בחוק עידוד מעורבות סטודנטים, גם בעקבות בקשות לדון בעוד סוגיות שלא עלו בישיבה הקודמת, ונצטרך לדון גם בהן

תמי סלע:  אפשר ללכת לפי סדר הדברים, לסגור את מה שאפשר לסגור ולהתקדם

תמי סלע:  לחברי הכנסת יש גם נוסח משולב של התיקונים, ויש את הנוסח שעלה כחומר רקע, ונשלח גם בקבוצה לגורמים השונים

תמי סלע:       אנחנו התחלנו עם תיקון סעיף 25(ב) לחוק המועצה להשכלה גבוהה, הסעיף שעוסק בקרן הסיוע

תמי סלע:  שם מוצעת תוספת שמאפשרת או מחייבת, למעשה, באמות המידה להתחשב גם בשירות צבאי או בשירות מילואים

תמי סלע:  אני אקרא את הסעיף כנוסח משולב, וזה יהיה הכי ברור: במערך הסיוע שמקיימת המדינה לתלמידים במוסדות מוכרים, במסגרת חוק התקציב, ייקבעו אמות מידה, בין היתר, להעדפתם של תלמידים שהם תושבי קבע באזורי עדיפות לאומית שקבעה הממשלה, ושל תלמידים במוסדות להשכלה גבוהה או במכללות אקדמיות, המצויים באזורים האלה – עד כאן הנוסח הקיים, ועכשיו התוספת: ושל תלמידים ששירתו שירות סדיר כהגדרתו בחוק קליטת חיילים משוחררים – אמרנו שזה כולל גם לאומי-אזרחי ולאומי – ושל תלמידים המשרתים בתקופת הלימודים בשירות מילואים, כהגדרתו בחוק שירות המילואים, או ששירתו תקופה משמעותית בשירות מילואים בשנה שלפני מועד פתיחת שנת הלימודים, בהתחשב בסוג השירות הסדיר או שירות המילואים

תמי סלע:       זה הנוסח שנוסח בעקבות הישיבה הקודמת בהקשר הזה

מיכל מרים וולדיגר: זה כולל שירות לאומי?     

תמי סלע: כן, כן

תמי סלע:  זה למעשה מחייב באמות המידה להתחשב, ומי שקובע אותן זה ה-ות"ת, כלומר, הם אחראים בעצם על קרן הסיוע ועל חלוקת המענקים

תמי סלע:  קובעים את אמות המידה, ובתוך אמות המידה המשקל המרכזי הוא מצב כלכלי-חברתי, כי הן נועדו לאפשר נגישות להשכלה גבוהה, יילקח בחשבון גם שירות צבאי, שירות מילואים, לפי ההסמכה הזאת, תוך התחשבות בסוג השירות

תמי סלע:  עלה כאן שיש שירות כלוחם, יש תומך לחימה ויש סוגים אחרים של שירות

תמי סלע:  אפשר לתת מיקוד אחר ולשנות את המשקל של הדברים

תמי סלע:  זה דורש את הפעלת שיקול הדעת בקביעת אמות

תמי סלע:  המידה

תמי סלע:       הוספנו גם הוראה בעקבות הדיון בסעיף קטן (ג), שהמועצה להשכלה גבוהה – כרגע כתוב: והמוסדות

תמי סלע:  הייתה על זה הערה ותכף נשמע – יפרסמו את אמות המידה המעודכנות ואת דרכי הפנייה למערך הסיוע באתרי האינטרנט שלהם, שלושים ימים לפני פתיחת ההרשמה למלגה, לכל המאוחר

יוסף טייב: אני רוצה להתמקד בסעיף 25(ב)(א)

יוסף טייב:  למה אנחנו מתעקשים להוסיף: או ששירתו תקופה משמעותית? מה הכוונה בתקופה משמעותית?     

תמי סלע: זאת הוראת קבע, והיא מתייחסת לא רק לתקופה הנוכחית, שבה השירות מאוד ממושך וחריג, וגם הנסיבות שלו שונות משירות מילואים בשגרה

תמי סלע:  כדי שזה יהיה רלוונטי לאמת מידה לחלוקת מלגות, או ששירות המילואים הוא ממש בשנת הלימודים, ואז הוא מייצר קשיים במהלך הלימודים

תמי סלע:  שם לא הגבלנו את התקופה

תמי סלע:  לעומת זאת, אם השירות קרה לפני, ונתנו שנה לפני, כן צריך להיות משהו שהופך את זה רלוונטי לחלוקת מלגות, להענקת סיוע כספי

תמי סלע:  זה בנוסף, כמובן, לסיוע כספי מסוגים אחרים, שאנחנו יודעים שקיים

תמי סלע:       מה זה בדיוק משמעותי? זה נותן שיקול דעת לגורמים שקובעים את אמות המידה, להביא בחשבון

תמי סלע:  אני מניחה שחמישה ימים לא ייחשבו, ועשרים-שלושים ימים – אני לא יודעת בדיוק מה הם יקבעו – זה כן

יוסף טייב: אז למה לא לרשום את מספר ימי המילואים המדויק, בלי להיכנס לתוך המל"ג מה תהיה התקופה?     

איסר הראל: אנחנו רוצים ששיקול הדעת בעניין הזה, לקבוע מהי תקופה משמעותית, יהיה בעצם לקרן

איסר הראל:  היא תוכל לקבוע בדיוק כמה ימים ייחשבו כתקופה משמעותית, אחרית אנחנו פוגעים לה בשיקול הדעת

יוסף טייב: למה לא להיצמד למה שקיים?     

אורי סבג: אנחנו נכנסים להיבט של אמות המידה, והעובדה שנוקבים ביום זאת כניסה לאמות המידה, איך שלא נסתכל על זה

אורי סבג:  אין לנו בעיה להישאר עם המושג תקופה משמעותית, ואחרי זה להשאיר את שיקול הדעת למל"ג, מה תהיה תקופה משמעותית

אורי סבג:  כמובן, גם ההיגיון הבריא אומר שתקופה משמעותית היא לא מהיום הראשון, אלא לנסות לעשות התאמות למה שקיים במשרד הביטחון

אורי סבג:  בסוף, שיקול הדעת הסופי ייקבע על ידי מל"ג-ות"ת

יוסף טייב: למל"ג יש התנגדות להיצמד למה שקיים במשרד הביטחון?     

אורי סבג: אין התנגדות

אורי סבג:  אנחנו פשוט לא בקיאים במה שקיים

תמי סלע: זה לא בדיוק להיצמד

תמי סלע:  זה בהקשרים אחרים ולא בהקשר של חלוקת מלגות

תמי סלע:  זה נועד למטרות אחרות, ויש שם שירות ממושך יותר, פעיל כזה ואחר

מיכל מרים וולדיגר: אני גם לא חושבת שזה חייב להיות מקביל

מיכל מרים וולדיגר:  זה עומד בפני עצמו

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא חייב להיות מקביל לשירות הביטחון

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו רוצים לתת הטבות לתלמידים שעושים מילואים

שפרה שחר: אני מבית חם לכל חייל

שפרה שחר:  אנחנו נפגשים בזה לפחות 15 שנה, שסטודנטים מפסידים יחסית מעט ימי לימודים, למשל בקיץ, ומפסידים מבחנים, ואז לא ניתנות להם באמת שתי הזדמנויות נוספות להיבחן

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא הסעיף

שפרה שחר: לכן אני אומרת שמספר הימים הוא לא תמיד הדבר האקוטי

שפרה שחר:  לפעמים, מספר קטן של ימים משפיע מאוד לרעה ופוגע מאוד לרעה במילואימניק

יוסף טייב: את תומכת בכך שנשאיר את זה כך, תקופה משמעותית?     

שפרה שחר: אני חושבת שכן, אם אנחנו יכולים לסמוך על המל"ג, ששיקול הדעת שלו יהיה - - -     

מיכל מרים וולדיגר: היא דווקא לא אומרת כמוך

מיכל מרים וולדיגר:  אתה אומר תקופה משמעותית, והיא אומרת שגם תקופה לא משמעותית משפיעה עליו

שפרה שחר: לפעמים אדם יכול להפסיד חמישה ימים ושלושה מבחנים, וזה דופק אותו בצורה שאי-אפשר בכלל להבין אפילו

יוסף טייב: לכן, היא רוצה להשאיר את שיקול הדעת אצל המל"ג, רק היא מתפללת שאכן, שיקול הדעת שלו יהיה נכון

יוסף טייב:  דבורה, את רוצה להתייחס?     

דבורה מרגוליס: הנושא של שירות מילואים ארוך רלוונטי

דבורה מרגוליס:  כשאנחנו מדברים על שנה אקדמית עם הרבה מאוד שבועות שבהם סטודנט מפסיד חלק ניכר מהחומר, אנחנו מדברים גם על שנה רגילה, אז זה משמעותי

דבורה מרגוליס:  ברור שכל המתווים וכל ההתאמות וכל המערכת הם בדיוק בשביל לפתור ולהשלים את הבעיות האלה

דבורה מרגוליס:  כנ"ל לגבי מועדים מיוחדים למבחנים, כך שהטענה שעלתה, לשנה הזאת היא בוודאי לא רלוונטית

דבורה מרגוליס:  בהחלט הייתי ממליצה לסמוך על המל"ג בעניין הזה, כי המל"ג מתואם גם איתנו וגם עם מערכת הביטחון

יוסף טייב: משרד הביטחון, בבקשה

איל הנס: אני ראש אגף חיילים משוחררים

איל הנס:  אין לי בעיה להשאיר את שיקול הדעת למל"ג

איל הנס:  אנחנו מסתכלים לא על המלחמה, אלא כמו שאמרה היועצת המשפטית, לטווח ארוך

איל הנס:  אני חושב שבשיח איתם אפשר להגיע לדברים סבירים, ואני חושב שאפשר להעביר את זה

תמי סלע: דרך אגב, הערה רלוונטית גם לשלב קביעת אמות המידה

תמי סלע:  כשקובעים תקופה, צריך לקחת בחשבון מישהו שלא השלים את התקופה בגלל שהוא נפצע בשירות

תמי סלע:  לקחת אותו כמישהו שיעמוד בתנאי של התקופה, כדי שלא בגלל הסיבה הזאת לא נראה אותו - - - בתוך שיקול דעת כזה, אפשר לקחת את זה בחשבון יותר בקלות

יוסף טייב: חבר הכנסת מיכאל ביטון, בבקשה

מיכאל ביטון: היושב-ראש, אני רוצה לברך אותך על המאבק הנחוש למזג את החוקים שלך ושלי עם הצעת החוק הממשלתית, ואפילו לשלב – כנראה זאת הכוונה – גם את החוק של קינלי פנימה, את הרעיון שלו

מיכאל ביטון:  כך שיש לזה היבט מימוני, ונצטרך את האוצר שייתן תשובות שהוא מעמיד את המלגה הזאת, שהיא כל-כך דרמטית

מיכאל ביטון:  נעשתה פה עבודה מקדימה, גם של היועץ המשפטי, גם של המל"ג וצוותים אחרים שישבו גם על החוק המקורי ועל הנוסח המשולב

מיכאל ביטון:  אני מברך את מי שעשה עבודה מקדימה, זה מעיד על תהליך נכון ומקצר לנו טווח

מיכאל ביטון:       אני מבקש ממך להיות מאוד מאוד נחוש, ולקבוע סדרת דיונים אינטנסיבית, כדי שנסיים את החוק הזה

מיכאל ביטון:  הייתי לוקח יעד יומרני של שבוע לסיים אותו, להביא אותו למליאה, כדי שיהיה בתוקף, שיהיה ביצוע

מיכאל ביטון:  הזמן עובר והפתרונות עדיין לא זמינים, והכללי והבקרה הנחושה מול מוסדות – אגב, רובם עלא כיפאק, אבל הסטנדרטיזציה והכלי לבקרה והיכולת לוודא שגם בתוכניות הקודמות, כשנתנו ארבע אופציות, יכול להיות שאופציית התיעוד בווידאו היא חובה, ועליה עוד אופציות – כל מיני שינויים שהצענו

מיכאל ביטון:  הדבר הזה צריך לקרות מהר, כי כל עוד אין את החוק הזה, סטודנטים סובלים

מיכאל ביטון:  הם חוזרים ממילואים והם באי-ודאות

מיכאל ביטון:       אם תוכל, ואני איתך יום ולילה, להאיץ את הדיונים ממש, לתת לזה מעמד של חוק חירום כדי שנסיים אותו תוך שבוע

מיכאל ביטון:  כל יום דיון, כל לילה דיון ונגמור אותו

מיכאל ביטון:  זה בסמכותנו, מהירות הטיפול, ואני מקווה שהאוצר יהיה איתנו

מיכאל ביטון:  נוכל להביא אותו למליאה ולבצע

מיכאל ביטון:  תודה רבה

יוסף טייב: מה ההתייחסות שלך לגבי שירות תקופה משמעותית?     

מיכאל ביטון: אני חושב שנכון להסתכל על זה כך

מיכאל ביטון:  יהיו המון פרטים שיעלו כשנקריא את החוק

מיכאל ביטון:  פנה אליי גם הפורום של מילואימניקים זוטרים

מיכאל ביטון:  אתה יודע, יש מעמדות גם באקדמיה, מאסטרנט או דוקטור שאין לו תקן, והוא מלמד במכללה או מלמד באוניברסיטה ואין לו מעמד קבוע

מיכאל ביטון:  או שהוא מקבל כסף לפי ההרצאות שהוא ביצע

מיכאל ביטון:  יש פגיעה בקבוצה הזאת, של סגל זוטר באקדמיה

מיכאל ביטון:  הם ביקשו לבחון אם נוכל לסייע להם בחוק הזה

מיכאל ביטון:  אני לא יודע, אולי כן ואולי לא

מיכאל ביטון:  נדון פה בכל פרט, זה ייקח זמן, אבל מהר ואינטנסיבי

מיכל מרים וולדיגר: אני אעלה נקודה שלא רלוונטית לחוק הזה

מיכל מרים וולדיגר:  גם אליי הגיעו פניות שלא קשורות למל"ג

מיכל מרים וולדיגר:  כל מיני סטודנטים שלומדים בחוק ניירות ערך, ואנחנו צריכים לקיים דיון גם על זה

תמי סלע: סוג של מקצוע

מיכל מרים וולדיגר: כן, של מקצועות לא אקדמיים

מיכל מרים וולדיגר:  הם גם נתקעים

מיכל מרים וולדיגר:  הלימודים ממשיכים, הם שילמו כסף, הם לא יכולים להגיע וגם שם יש כל מיני קשיים

תמי סלע: נתקדם עם הצעת החוק הזאת, וכדאי להתמקד במה שיש בה, ולא להוסיף עליה

יוסף טייב: משרד החינוך, בבקשה

ערן יעקב הוליץ: תודה

ערן יעקב הוליץ:  בשנה שלפני שנת הלימודים, לטעמנו, בפרט אם אנחנו משאירים את המילים תקופה משמעותית, אנחנו חושבים שיש מקום לשקול להרחיב את זה לשנתיים

ערן יעקב הוליץ:  דברים ברוח דומה אמר גם הקמל"ר בדיון הקודם

מיכאל ביטון: הוא אמר חמש שנים, אם אתה זוכר

מיכאל ביטון:  שמעתי חמש, אבל לא נדבר בשמו

מיכאל ביטון:  הוא דיבר על כך שהאופק של זה צריך להיות ארוך, אבל נשמע אותו שוב

ערן יעקב הוליץ: תהליך הרשמה ללימודים הוא תהליך ארוך, החלטה וכו'

ערן יעקב הוליץ:  זה יכול להימשך על יותר זמן

ערן יעקב הוליץ:  אם אנחנו מדברים על תקופה משמעותית של שירות מילואים, יכול להיות שאפשר להתייחס גם לתקופה משמעותית שקרתה בשנתיים ולא רק בשנה

תמי סלע: זה פחות רלוונטי לצורך הזה, מכיוון שאנחנו מדברים על מלגת סיוע כספי לצורך לימודים של השכלה גבוהה, ובעצם על נסיבות שהקשו על הנגישות להשכלה גבוהה

תמי סלע:  ככל שאתה הולך אחורה, הקשר בין זה שהיה שירות לפני שנתיים לבין האפשרות לעבוד, לעמוד בכל הדרישות המקדימות, הולך ומתרחק

תמי סלע:  זה לא שזה בלתי אפשרי, וההערות של הקמל"ר היו בהקשר אחר, של הגדרת שירות מילואים פעיל לעניינים אחרים, שיש להם על פני שלוש שנים

תמי סלע:  זה לא קשור לקבלת מלגות לצורך הנגשת השכלה גבוהה

מיכל מרים וולדיגר: אני רוצה להוסיף

מיכל מרים וולדיגר:  חלק מהמטרות שלנו הוא לעודד אותם ללכת לאקדמיה

מיכל מרים וולדיגר:  גמרת מילואים? אם יהיו לו שנתיים, הוא יכול למשוך את זה יותר ולהגיד: אני ארשם רק בעוד שנה, יש לי זמן

מיכל מרים וולדיגר:  אני חושבת שיש בזה גם לעודד אותם לקום ולעשות מעשה, ולהגיד: אני נכנס כי הזמן חולף וכדאי לי להרוויח את הרגעים האלה

מיכל מרים וולדיגר:  לכן, גם זה חשוב בעיניי

יוסף טייב: שיר אבינועם נמצאת איתנו בזום, ראש תחום פרט

סא"ל שיר אבינועם: אני כאן, הגעתי לירושלים

סא"ל שיר אבינועם:  אני ראש תחום פרט, נציגת צה"ל באגף כוח אדם

סא"ל שיר אבינועם:  לגבי ההתייחסות למלגות שמדברים עליהן כאן, והשיח לגבי התקופה המשמעותית, אנחנו מדברים על שלוש שנים

סא"ל שיר אבינועם:  אמר הקמל"ר אפילו שלוש שנים ויותר

תמי סלע: לצורך איזה עניין רלוונטיות שלוש שנים? השירות במהלך שלוש שנים? על מה זה משליך אצלכם?     

סא"ל שיר אבינועם: כשאנחנו מסתכלים על מתן מענים, הטבות, אנחנו מסתכלים בפרספקטיבה על שירות משמעותי במילואים

סא"ל שיר אבינועם:  יש שגרה ויש חירום, ועכשיו אנחנו במלחמה

סא"ל שיר אבינועם:  כשמסתכלים על מלחמה, הפרספקטיבה קצת משתנה, והיא לא מסתכלת על כמות ימי מילואים ב-X שנים, אלא יותר מה הוא עושה בשנה הזאת

סא"ל שיר אבינועם:  עצם היותו מגויס, עצם היותו בצו 8, כמות הימים שהוא מבצע עכשיו

סא"ל שיר אבינועם:  ככה אנחנו מסתכלים על זה

סא"ל שיר אבינועם:  יכול להיות שאני קצת סוטה מהשיח, אבל חשוב להגיד שפרספקטיבה שלנו כצה"ל, אנחנו מתייחסים לשירות המשמעותי בהיבט של כל ההטבות במסגרת החלטת הממשלה החדשה, שהייתה לפני שבוע

סא"ל שיר אבינועם:  המענים הקודמים שנתנו, לפני החלטת הממשלה, גם בהם אנחנו מסתכלים על כמות ימי שירות המילואים שהוא ביצע כרגע בצו 8, לטובת אותם מענים

סא"ל שיר אבינועם:  אנחנו צריכים ליצור דיפרנציאליות בין מערכים – המערך הלוחם, מערך התומכ"א

סא"ל שיר אבינועם:  פה זה אולי לא רלוונטי לסוגיה של המלגות, כי זה משהו שצריך להיות רחב

סא"ל שיר אבינועם:  מרגע שהוא בשירות מילואים ומרגע שהוא מבצע, לא צריך להסתכל בהקשרים האלה

יוסף טייב: עוד מישהו רוצה להתייחס לנקודה הזאת ספציפית?     

תמי סלע: לעניין סעיף קטן (ג) החדש על הפרסום, אני יודעת שהיו הערות

תמי סלע:  המוסדות לא צריכים להיות מחויבים, כלומר יש ציפייה ורצוי שהם יפרסמו, אבל לא כחובה מכוח החוק

תמי סלע:  לזה אני מסכימה

מאי גולן: 	קרן הסיוע היא של המל"ג, ועל כן החובה לפרסם אותה צריכה לחול על המל"ג ולא על המוסדות

מאי גולן:  לכן, אין צורך להכניס את המוסדות לעניין הפרסום

תמי סלע: זה מקובל

יוסף טייב: גם מקובל עליי

תמי סלע: עוד תיקון שמוצע כאן

תמי סלע:  הוא מוצע בנוסח ולא נדון עדיין בוועדה

תמי סלע:  מדובר בתוספת של סעיף לחוק המועצה להשכלה גבוהה, 25(י"ז), שכותרתו: העדפה ללוחמים

תמי סלע:  מוסד מוכר שקבע במסגרת סמכויותיו העדפה לבני אוכלוסייה מסוימת, יקבע העדפה זהה ככל האפשר גם למי ששירת שירות סדיר כלוחם, כהגדרתו בחוק קליטת חיילים משוחררים

תמי סלע:       אני מניחה שיש הערות על זה, ואני רוצה לומר שההעדפות הן חריגה מסוימת מיחס שווה לשווים

תמי סלע:  עיקרון השוויון מחייב, כמובן, את המוסדות להשכלה גבוהה בכל דבר – בתנאי קבלה, גם בהיבטים אחרים – והם צריכים לתת יחס שווה לשווים

תמי סלע:  לפעמים נותנים יחס שונה, מה שאנחנו קוראים לו העדפה, העדפה מתקנת, כשיש הצדקה עניינית לתת יחס שונה לקבוצת אוכלוסייה שיש לה באמת בעיה בנגישות

תמי סלע:  זה יכול להיות מסיבות כלכליות, זה יכול להיות כי יש נתונים שמראים שהיא מודרת מהשכלה גבוהה בכל מיני היבטים של החיים

תמי סלע:  לפעמים, גם שירות צבאי כמו שראינו לעניין המלגות, או שירות מילואים שיכול להיות רלוונטי כאמת מידה שנותנים לה משקל בתוך העדפה

תמי סלע:  כמובן, צריך להסביר למה זה רלוונטי, איך זה משפיע

תמי סלע:  אמרנו שזה בתקופה הסמוכה לתחילת הלימודים, ואם זה שירות משמעותי הוא יכול להשפיע על ההיערכות, על תעסוקה, ועל כל מיני היבטים שהם רלוונטיים לנגישות להשכלה גבוהה

תמי סלע:       ההוראה הזאת לוקחת העדפות שניתנו לכל מיני אוכלוסיות, שהן יועדו לסייע להן היכן שקשה להן, ומעתיקה אותה באופן גורף לאוכלוסייה של לוחמים, בלי להסביר למה ההעדפה רלוונטית

תמי סלע:  יש העדפות שמיועדות לאוכלוסייה החרדית, ליוצאי אתיופיה, לעולים חדשים – שנועדו לאפשר להם ללמוד שפה ולהשלים לימודים בתחומים שהם לא למדו

תמי סלע:  יש העדפות לאנשים עם מוגבלויות, שמאפשרות להם להתגבר על קשיים שיש להם

תמי סלע:  יש סיוע כספי או הקלה בתנאי קבלה לפעמים

שפרה שחר: לא לפעמים

שפרה שחר:  תמיד

שפרה שחר:  דווקא לטובת אלה שלא משרתים בצבא

תמי סלע: אם אפשר להשלים

תמי סלע:  כן, נכון

שפרה שחר: - - -  בצורה ברורה ולא ברמזים

תמי סלע: אני ממש לא מנסה לתת רמזים לשום דבר

יוסף טייב: תודה רבה

תמי סלע: פה יש העדפה גורפת, ואפשר לטעון שלא הוכחה הצדקה עניינית בניסוח הגורף הזה, והיא גם עלולה לפגוע, כי בסופו של דבר, בקבלה יש לנו מספר מוגבל של מקומות

תמי סלע:  גם בתקציבים, התקציב בדרך כלל מוגבל

תמי סלע:  פה ושם יש גם העדפות שלא פוגעות באחרים, אבל כמו שגם אתה אמרת בישיבה הקודמת, כשמעדיפים אוכלוסייה אחת, בדרך כלל זה בא על חשבון אוכלוסיות אחרות

תמי סלע:  גם כאן אפשר לטעון שאוכלוסיות שלא משרתות כלוחמים, בין אם בשירות צבאי או בשירות מילואים, ויש כאלה שבאופן מובנה, שיטתי, לא משרתים כלוחמים, זה עלול לבוא על חשבונם

יוסף טייב: מצד שני, יש לוועדה רצון לתת תעדוף למי שכן לוחם

יוסף טייב:  יכול להיות שזה לא צריך להיות גורף ואת צודקת, כלומר לא כל הטבה שאני אתן לעולה חדש, אני אצטרך לתת ללוחם

יוסף טייב:  בסדר, אני מוכן לקבל את זה

יוסף טייב:  אם אני אתמקד בנושא הקבלה, יכול להיות שכן

יוסף טייב:  אנחנו רוצים לתת איזשהו תעדוף למי ששירת בצה"ל והיה לוחם

יוסף טייב:  לשמור מספר אחוזים שיהיו מיועדים ללוחמים

מיכל מרים וולדיגר: יש כאן כל מיני אספקטים מכל מיני זוויות

מיכל מרים וולדיגר:  אם אני שמה בצד את המוסר ואת ההזדהות עם חיילים לוחמים, ומדברת על טובת המדינה, יהיה חשוב לשמוע את צה"ל

מיכל מרים וולדיגר:  חלק מנושא ההטבות זה גם לעודד תמריצים

מיכל מרים וולדיגר:  לא שזה יהווה משקל, אבל בכל זאת, אתה נותן איזה תמריץ וכשאדם עושה את השיקול שלו, הוא יגיד: אוקיי, אני ממש רוצה בזה, ואני גם אקבל הטבות אחר כך

מיכל מרים וולדיגר:  זה משהו שאני פחות יודעת להגיד אם יש מחסור בחיילים כאלה או לא

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא יודעת לומר את הדבר מהזווית הזאת

מיכל מרים וולדיגר:  מהזווית של להגיד שאפו, כל הכבוד, ואנחנו רוצים כמדינה להכיר לכם תודה, אין ספק שהסיכון במה שהם נותנים לנו כמדינה, גדול לאין ערוך

מיכל מרים וולדיגר:  לא שאני מזלזלת, חלילה, בכל שירות אחר

מיכל מרים וולדיגר:  הוא שירות חשוב ביותר, אבל כשעושים השוואות, אין ספק שהם נותנים את חייהם

מיכל מרים וולדיגר:  מן הסתם, הדבר הכי בסיסי הוא לתת להם העדפה, שבעיניי היא רלוונטית וחשובה

תמי סלע: חשוב להגיד שיש הבדל בין משהו שהוא הוראת שעה והוא מתייחס לתקופה מיוחדת, כמו זאת שאנחנו נמצאים בה עכשיו, ואפשר למצוא לזה הרבה יותר הצדקה

תמי סלע:  כמו שאמרתי, גם במלחמת יום הכיפורים הייתה איזושהי הוראה כזאת, שנתנה העדפה בקבלה לחיילים משוחררים

תמי סלע:  אם יש שניים שעומדים באותם תנאים, להעדיף, וזה היה לתקופה מסוימת בגלל אותן נסיבות

תמי סלע:  צריך גם לזכור שיש הרבה העדפות, הטבות והכרה בשירות כלוחם, בטח דרך חוק קליטת חיילים משוחררים

תמי סלע:  מדובר בחמש שנים שכר לימוד מלא, שמיועד לאוכלוסיות מסוימות ולא לכל החיילים המשוחררים

תמי סלע:  בהקשרים מסוימים, גם שירות אחר כמו תומכי לחימה וכל מיני סוגי שירות, גם יכולים להקשות על קבלה ולהוות הצדקה לתת העדפה דומה

תמי סלע:  לא שאין בזה בכלל טעם או רלוונטיות או הצדקה, אבל כרגע זה מאוד גורף

תמי סלע:  צריך להתאים את זה, כך שזה יהיה מידתי, שזה יהיה רלוונטי לתקופה הזאת, ואז אולי אפשר באמת לנסח הוראה כזאת

יוסף טייב: מל"ג, בבקשה

מאי גולן: אני אשמח גם להתייחס

מאי גולן:  אני מהלשכה המשפטית של המל"ג

מאי גולן:  אני מתחבר לדברים שאמרה תמי, אני מסכים איתם

מאי גולן:  העדפות לאוכלוסיות מסוימות צריכות להיות מותאמות לצרכים של אותה אוכלוסייה, ולטעמנו לא נכון לתת הטבות אוטומטיות

מאי גולן:  צריך לבדוק אלו הטבות מתאימות לאוכלוסייה של הלוחמים, ובטח לא לקבוע העדפה זהה לכל מיני סוגי אוכלוסיות

מאי גולן:   הדיון בנושא אפשרות של חריגה מתנאי קבלה ללוחמים נמצא בדיון נפרד

מאי גולן:  המל"ג כבר דנה בזה בישיבה אחת, ואנחנו נמצאים בשלבי בחינה מול המוסדות להשכלה גבוהה

מאי גולן:  הם קיבלו מאיתנו הודעה ובקשה להתייחס לנושא הזה

מאי גולן:  ככל שיוחלט לקדם את העניין הזה, אנחנו סבורים שהמקום של התיקון הוא בסעיף 9 לחוק זכויות הסטודנט, ולא בסעיף ט"ז לחוק המל"ג, באופן שיאפשר למוסדות להשכלה גבוהה לקבל גם את מי שאינם עומדים בתנאי הקבלה, והם חיילים משוחררים, ובפרט לוחמים, ככל שהנגישות שלהם להשכלה גבוהה נפגעת עקב השירות הצבאי שלהם, בשים לב לאופי השירות ולסמיכות לקבלה ללימודים

מאי גולן:  גם זה רלוונטי

מאי גולן:  אלה הקשיים

יוסף טייב: כלומר, אין התנגדות גורפת של המל"ג

מיכל מרים וולדיגר: לפני שבועיים היה פה דיון שהשתתפת בו לגבי עילאי הררי

מיכל מרים וולדיגר:  אמרת לנו שתבדוק את הנושא

יוסף טייב: לא, לא, לא

יוסף טייב:  אני אומר בכוונה, תאמיני לי, אני יודע מה אני עושה

יוסף טייב:  אחרי הישיבה הזאת אני מקווה לבשורות טובות

יוסף טייב:  מיכל, סליחה

יוסף טייב:  בנושא הזה אני לא רוצה לערב בשר וחלב

יוסף טייב:       אין התנגדות גורפת למל"ג בנושא הזה?     

מאי גולן: כמו שאמרנו, איך הוא צריך להיעשות, בתנאים שציינתי כרגע ובסעיף 9

מאי גולן:  יש פה בחינה משפטית, ואני חושב שמשרד המשפטים ישלים אותי בפן של שוויון

מאי גולן:  אני חושב שכדאי וראוי לשמוע גם את משרד המשפטים

יוסף טייב: משרד המשפטים הבא בתור

יוסף טייב:  כן, בבקשה

הדיל יונס: התקיימה אצלנו בחינה ראשונית בעקבות בקשה של המל"ג לתקן החלטת מל"ג לעניין הרחבת החריג לקבלה ללימודים, שהיא ברוח הדברים המוצעים פה

הדיל יונס:  אנחנו חושבים שלא הונחה תשתית עובדתית מבוססת לגבי החסמים והקשיים של קבוצת הלוחמים לעומת קבוצות אחרות בהגעה לנקודת הפתיחה לקבלה ללימודים

יוסף טייב: את מתייחסת עכשיו לקבלה ללימודים ספציפית?     

תמי סלע: הסעיף יותר רחב

יוסף טייב: הרבה יותר רחב

יוסף טייב:  יש גם את הנושא קבלה ללימודים

הדיל יונס: נכון, אבל בעיקר לעניין הקבלה ללימודים, המדד של תנאי סף לקבלה ללימודים הוא מדד אקדמי, שמבטיח שמי שבא בשערי האקדמיה ללמוד בתוכנית מסוימת, מסוגל לסיים את לימודיו בתוכנית מסוימת

הדיל יונס:  לכן, הקלה גורפת ומשמעותית כל-כך, ככל שהיא תהיה רחבה, עשויה, בסופו של דבר, גם לפגוע במועמדים עצמם, וגם לפגוע באיכות האקדמית במוסדות להשכלה גבוהה

הדיל יונס:   לא קיבלנו נתונים מבוססים, לא מהמל"ג ולא מהמוסדות, כנראה כי באמת לא היו הוכחות כאלה לגבי הקבוצה הזאת קיים קושי מיוחד, מבחינת הפניות להיערך ללימודים, לעומת, למשל, אוכלוסיית בנות זוג של המשרתים במילואים

הדיל יונס:  גם לגבי היכולת שלהן להיערך לשנת לימודים, יכול להיות קושי במובן הזה, או כל מי שנפצע, למשל, במלחמה, ולא כתוצאה משירותו הצבאי

הדיל יונס:  נפצע והוא נמצא בשיקום

הדיל יונס:  לכן, אנחנו חושבים שיש קושי באמת משמעותי לקבוע הטבות כאלה לגבי קבוצה ספציפית, כשלא ביססנו את ההצדקה להבחנה הזאת לעומת קבוצות אחרות

יוסף טייב: באופן אישי, יש לי אח שמשרת שירות משמעותי

יוסף טייב:  אילו היה צריך להתקבל עכשיו לאקדמיה, אני לא יודע איך הוא היה עושה את זה

יוסף טייב:  אני אומר את זה בצורה חד-משמעית, ואני לא חושב שיש פה מישהו שחולק על זה, שחייל שנלחם עכשיו מעל 100 ימים, איזו פניות יש לו עכשיו ללכת להתארגן לכניסה ללימודים?     

הדיל יונס: קודם כול, לוחמים לא מסיימים את השירות באותו מועד

הדיל יונס:  יש כאלה שיסיימו בפברואר, ויהיו להם כמה חודשים לקראת תחילת שנת הלימודים

יוסף טייב: את יוצאת מנקודת הנחה שהוא יוצא מעזה, והוא כבר יכול לשבת ללמוד

הדיל יונס: לא, לא

הדיל יונס:  אנחנו אומרים שיש גם כלים מידתיים יותר במקום לקבוע הוראה גורפת כזאת, שיכולה להיבחן

הדיל יונס:  למשל, הקלות במשך השירות, באינטנסיביות היקף השירות בחצי השנה האחרונה של השירות, כדי להתכונן לשנת הלימודים

שפרה שחר: על מה את מדברת?     

יוסף טייב: תודה רבה, תודה

שפרה שחר: אני רוצה לבקש מכבוד היושב-ראש - - -     

יוסף טייב: לא, לא

יוסף טייב:  תודה רבה

שפרה שחר: אדוני, אדוני

יוסף טייב: אני לא מתווכח איתך

שפרה שחר: אבל אפילו עוד לפני המלחמה

יוסף טייב: אני לא מתווכח איתך

שפרה שחר: תבדוק כמה לוחמים יוצאי צבא - -      

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  תודה

שפרה שחר: - - לומדים בחו"ל רפואה, כי אף אחד לא - - -     

יוסף טייב: מה, אני צריך להוציא אותך? באמת, את מעמידה אותי במצב - - -     

שפרה שחר: תבדוק את זה

שפרה שחר:  אבל תבדוק את זה

שפרה שחר:  תבקש מהממ"מ - - -     

קריאות: - - -     

יוסף טייב: עם כל הכבוד, אני לא מוכן להתפרצויות האלה

יוסף טייב:  בבקשה, תסיימי

הדיל יונס: לגבי לוחמים שלומדים רפואה בחו"ל, הונח מתווה על ידי המוסדות, ולא צריך להיכנס לזה כי זה לא נושא הדיון שלנו

יוסף טייב: אגב, הוא נדחה על ידי פרופ' יציב

הדיל יונס: לא

הדיל יונס:  הוגשה עתירה

יוסף טייב: לא יודע

יוסף טייב:  כרגע הוא נדחה

הדיל יונס: אולי לא ניכנס לזה

הדיל יונס:  אנחנו מנסים להסביר שאולי יש כלים אחרים, כמו, למשל, לבחון הקלות בשירות לקראת הלימודים או סבסוד קורס פסיכומטרי או איזושהי תוכנית לשיפור - - -     

תמי סלע: מועד מאוחר לקבלה, לרישום

הדיל יונס: לדעתנו, יש כל מיני כלים מידתיים במקום הוראה, שעשויה באמת להעלות קשיים חוקתיים בהיבטי שוויון

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  דבורה, בבקשה

דבורה מרגוליס: כל מה שנאמר כאן, אנחנו מסכימים לחלוטין

דבורה מרגוליס:  גם מה שאמרה היועצת המשפטית, המל"ג ומשרד המשפטים

דבורה מרגוליס:  צריך לעשות הבחנה – אם הדבר הזה בא לפתור בעיה השנה, הבעיה כרגע עדיין לא קיימת, ואנחנו מקווים שהיא גם לא תתקיים

דבורה מרגוליס:  ההרשמה לתשפ"ה התחילה החודש, בינואר

דבורה מרגוליס:  הלימודים, אם הכול יהיה בסדר, יתחילו באוקטובר 2024

דבורה מרגוליס:  בעשרת החודשים הקרובים גם מועדים נוספים של פסיכומטרי, גם הקלות שונות, והשבוע אנחנו מקווים להיות אנשי בשורות גם למסלול הארבע-שנתי ברפואה, ועוד ועוד

דבורה מרגוליס:  הדבר הזה לחלוטין על השולחן

דבורה מרגוליס:  כלומר, כל הליך הקבלה לתשפ"ה, כפוף לעובדה שחיילים נמצאים עשרות ימים, חודשים ארוכים בשירות ולא יכולים ללמוד או להתכונן, לא לפסיכומטרי ולא למבחני כניסה אחרים

דבורה מרגוליס:  זה מובן לחלוטין וכל המערכת נערכת לתת להם את ההקלות וההטבות האלה

דבורה מרגוליס:  אין שום צורך בחקיקה, אם זה לעניין הזה

דבורה מרגוליס:       אם יש רצון להגיד אמירה כללית לגבי אוכלוסיית הלוחמים, לתת להם הטבה כללית, כאן זה צריך להיות בדיוק במגבלות שנאמרו פה, ותכף יוסבר למה

דבורה מרגוליס:  זאת האוכלוסייה שליבנו יוצא אליהם

דבורה מרגוליס:  בני הפרטי חלק ממנה, ועדיין יש עוד אוכלוסיות שצריך לקחת בחשבון כשנותנים הטבה כל-כך גורפת, כמו שנאמר

ענת טל: אם אפשר רק עניין אחד

ענת טל:  אני מהאוניברסיטה העברית וגם מ-ור"ה

ענת טל:  מה שהיועצת המשפטית לוועדה אמרה, נכון

ענת טל:  הסעיף הזה כמו שהוא, מנוסח בצורה מאוד רחבה, אפילו מסוכנת, שיכולה לכלול גם העדפה ללימודים וגם העדפה בדברים אחרים

ענת טל:  ככל שמדובר בנושאים תקציביים של מלגות ודברים כאלה, יש פתרון במסלולים נפרדים

ענת טל:  ככל שמדובר בהעדפה בקבלה ללימודים, זאת התערבות בלתי מוצדקת ומאוד חמורה ברמה האקדמית ובשיקולים האקדמיים

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  משרד הביטחון

ערן יוסף: אני מהייעוץ המשפטי של משרד הביטחון

ערן יוסף:  אני לא אכנס לנוסחים, ואני מבין שזה לא הנוסח שכנראה נמשיך איתו הלאה

ערן יוסף:  ברמת המהות, מה שמוצע כאן זה לקחת אוכלוסיות שיש להן היום העדפה, ולהגיד שבמקום שיש העדפה לאוכלוסיות מסוימות, לוחמים יעמדו איתם באותו מקום

ערן יוסף:  אני לא חושב שזה דבר שלילי; אני חושב שזה דבר שאפשר להצדיק אותו

ערן יוסף:  אנחנו לא מייצרים כאן איזושהי מגבלה על החופש האקדמי או על תנאי הקבלה, כי בעצם אנחנו מחברים לאוכלוסייה שכבר היום מועדפת, בעצם מונעים את האפליה לרעה של חיילי מילואים מולה, של החייל הלוחם

ערן יוסף:  לכן, אני לא חושב שזה כצעקתה, ואפשר לחשוב על דרך, כמו שאמר עמרי, בחוק הנכון ובניסוח הנכון לאפשר את זה

ערן יוסף:  במהות, אני לא חושב שיש פה משהו לא נכון

ערן יוסף:       להערות של משרד המשפטים, זה לא פיזיבילי

ערן יוסף:  האמירות שצה"ל יתאים את עצמו וישחרר אנשים יותר מוקדם, או יאפשר להם בתקופת השירות – אם היה אפשר לדבר על זה פעם, היום אנחנו יודעים שבשנים הקרובות זה לא רלוונטי ולא יכול להיות על השולחן

מיכל מרים וולדיגר: אני מסכימה עם הדברים

מיכל מרים וולדיגר:  יש לנו היום העדפה לערבים, ויש כל מיני העדפות מגזריות או סוציאליות

מיכל מרים וולדיגר:  יש כאן העדפות, ואנחנו כן משפיעים על המל"ג איך ייכנסו סטודנטים למוסדות שלהם, ולכן אני לא רואה בעיה אקדמית או בעיה מקצועית גם להעמיד את החיילים בשירות המילואים או חיילים בסדיר באותה נקודה

תמי סלע: כל מגזר או קבוצה שנותנים לה העדפה, צריך לבסס את ההצדקה להעדפה, את הצורך

מיכל מרים וולדיגר: פה לא צריך, זה זועק לשמיים

מיכל מרים וולדיגר:  אין העדפה לחיילים שתורמים את חייהם למעננו? אנחנו יושבים פה, סביב השולחן הזה כולנו בזכות אותם חיילים שנלחמים בעזה

תמי סלע: אני חושבת שכולם מסכימים שצריך הרבה העדפות, הטבות, התאמות והקלות, וגם קיימות לא מעט

תמי סלע:  כרגע, לתקופה הזאת, יש הרבה שנוספו גם בהחלטת ממשלה וגם בתיקון לחוק החיילים

תמי סלע:  אף אחד לא חולק על זה

תמי סלע:  לצורך הקלה בתנאי קבלה, צריך להראות שיש אוכלוסייה שמתקשה בקבלה

תמי סלע:  למשל, יש שירות מאוד קשה

תמי סלע:  אני יודעת על חבר'ה שהם לא לוחמים, הם מלווים בלוויות, הם באים לבשר למשפחות או עוסקים בזיהוי חללים

תמי סלע:  כל מיני תפקידים שמאוד מקשים אחר כך לחזור ולהיערך ללימודים

תמי סלע:  תומכי לחימה למיניהם

מיכל מרים וולדיגר: ברור שכולם מגיע להם שאפו, מצדיעה לכולם

מיכל מרים וולדיגר:  אבל בסוף יש היררכיה ואין מה לעשות

מיכל מרים וולדיגר:  ישבנו בוועדת רווחה לגבי פטור מתור לנכים

מיכל מרים וולדיגר:  בהתחלה זה היה רק לנכים שקופים, בריאות הנפש וכל אלה, והייתה כמות של 50,000

מיכל מרים וולדיגר:  זה היה אפקטיבי

מיכל מרים וולדיגר:  ואז הגיעו כולם, ובקיצור, היום יש 500,000 – אני מגזימה במספרים – שיש להם פטור מעמידה בתור

מיכל מרים וולדיגר:  בעצם לא עשינו כלום

מיכל מרים וולדיגר:  אם לכולם יש פטור, בעצם אין כלום

מיכל מרים וולדיגר:  גם פה אני יכולה להגיד שנכניס את כולם, אבל זה לא ריאלי

מיכל מרים וולדיגר:  מה לעשות שיש כאן היררכיה, וחייל שנלחם פיזית, הוא פשוט לוחם

מיכל מרים וולדיגר:  הוא נותן יותר כי הוא מסכן את חייו, לעומת חייל אחר, ואני לא מזלזלת, חס וחלילה בשירות שלו, שיושב מול מחשב ועובד מול המחשב

מיכל מרים וולדיגר:  זה בסדר, זה חשוב, זה לגיטימי לגמרי

שפרה שחר: זה לא רק רמת הסיכון

שפרה שחר:  זה גם אדם שנמצא בצבא

שפרה שחר:  אני אימא לשני לוחמים

שפרה שחר:  אני זוכרת שהם סיימו את י"ב

שפרה שחר:  יש כאלה שהלכו להיות ג'ובניקים, יכלו בינתיים ללמוד פסיכומטרי והכול

שפרה שחר:  והם עשו שירות בחוד החנית של צה"ל, לא רק תוך סכנת חיים

שפרה שחר:  לא ראו בכלל אזרחות

שפרה שחר:  המוח מתייבש

שפרה שחר:  יש באמת טיעונים ענייניים שמי שמשרת כלוחם עכשיו בעזה או לא רק בזמן מלחמה, הרבה פחות נגיש לכל מה שנקרא לימודים בתקופה הזאת

שפרה שחר:  יש לזה משמעויות

שפרה שחר:  כשהוא יבוא אחרי ארבע או חמש שנים – הבן הגדול שלי היה תשע שנים מ"פ – וצריך לעשות פסיכומטרי, זה לא דומה לאותו בחור שעכשיו סיים י"ב, בדיוק עשה בגרויות והכול

שפרה שחר:  זה לא דומה

שפרה שחר:  לכן, חייבת להיות העדפה מתקנת עניינית

שפרה שחר:  ואני מתפלאת דווקא על כל מה שאני שומעת פה

תמי סלע: אני מסכימה לגמרי שאמרת שהיא צריכה להיות עניינית

תמי סלע:  לכן, צריך לבדוק איפה הקושי, מה צריך לתת, ובאיזו תקופה

תמי סלע:  יכול להיות שהוראת שעה, שמתייחסת להקלות בתנאי הקבלה, ובאמת בהתחשב במשך השירות, בסמיכות שלו, כמו שנאמר פה, למועד הקבלה, בסוג השירות, זה משהו שבאמת יכול לעמוד בכל התנאים

שפרה שחר: - - - לא להוראת שעה אלא להוראת קבע, מה שנקרא, ולנצל את המלחמה שנכפתה עלינו, והיא נוראית גם ככה – הבן שלי כבר 100 ומשהו ימים בתוך עזה

שפרה שחר:  הוא כבר עורך דין, הוא כבר לא סטודנט

שפרה שחר:  לנצל את התקופה הזאת דווקא כדי להעביר את החוקים שיהיו גם אחר כך

שפרה שחר:  אנחנו מדברים על הדברים האלה המון שנים, ותמיד מאוד מאוד מתקשים להעביר אותם

שפרה שחר:  זה בכלל לא מעניין אף אחד, ולכן דווקא עכשיו, לנצל את התקופה ולא לעשות הוראת שעה, אלא לעשות תיקון אמיתי

שפרה שחר:  שנים – אני כבר לא יכולה לספור את מספר שרי החינוך שאני כותבת להם מכתבים על אפליה לרעה דווקא של קבוצת הלוחמים

שפרה שחר:  היא המופלית לרעה ביותר במדינה הזאת

שפרה שחר:  היא זאת שנזרקת תמיד מאחור

תמי סלע: להוראת קבע צריכה להיות תשתית משפטית - - -     

מיכל מרים וולדיגר: היועצת המשפטית, את משתמשת בשני ביטויים, ואני לא יודעת אם זה אותו דבר

מיכל מרים וולדיגר:  את מדברת על העדפה ואת מדברת על הקלות

מיכל מרים וולדיגר:  זה אותו דבר?     

תמי סלע: הקלות זה סוג של העדפה

מיכל מרים וולדיגר: פה אנחנו מדברים על העדפה ולא על הקלות

מיכל מרים וולדיגר:  אם באים שניים והם אותו הדבר, אני מעדיפה אותו

שפרה שחר: אני חייבת לציין שלוחמים בישראל מקבלים באוניברסיטאות בחו"ל הקלות, נקודות זיכוי לכניסה למוסדות אקדמיים מאוד נחשבים, על זה שהם עשו צבא בישראל

שפרה שחר:  תדעו את זה, ואני אראה לכם את זה

שפרה שחר:  יש מוסדות מאוד מוכבדים בעולם שנותנים ליוצאי צבא ישראלים ממש קרדיט, נקודות קרדיט ותנאי קבלה טובים יותר, קלים יותר, להיכנס לאקדמיה שם, ובישראל לא

שפרה שחר:  זה אבסורד וצריך אחת ולתמיד לתקן אותו

יוסף טייב: שפרה, תעבירי אליי

יוסף טייב:  אני רוצה לראות

שפרה שחר: אני אעביר לך

יוסף טייב: שפרה, לפעם הבאה, ואמרתי לך את זה גם בדיון הקודם, רק להירשם

שפרה שחר: אני נרשמתי

יוסף טייב: לא, את לא מופיעה אצלי

יוסף טייב:  אחרי זה את אומרת למה אין לך זכות דיבור

יוסף טייב:  לא משנה, לפעם הבאה

סא"ל שיר אבינועם: אני אשמח להתייחס לשתי נקודות

סא"ל שיר אבינועם:  האחת, לגבי השנה הנוכחית

סא"ל שיר אבינועם:  אנחנו מוגדרים שנת לחימה, וזה לא סוד

סא"ל שיר אבינועם:  אנחנו יודעים ולא יודעים איך הגרף הולך להתנהג השנה

סא"ל שיר אבינועם:  ציין את זה ידידי ממשרד הביטחון

סא"ל שיר אבינועם:  לכן, אנחנו כמערכת, כצבא, לא יודעים להתחייב לאפשר את המענים שדובר עליהם פה בהקשרים של לא לגייס, כן לגייס, שחרור או לא שחרור

סא"ל שיר אבינועם:  אנחנו יכולים להתחייב שאנחנו נעשה את הכול כמערכת לשחרר סטודנטים שצריכים ללמוד

סא"ל שיר אבינועם:  אני מתייחסת לשנה הזאת ואני אתייחס לשנה הבאה

סא"ל שיר אבינועם:  אבל אנחנו לא יכולים להבטיח את זה, כי אנחנו יודעים שהגרף מאוד משמעותי, בטח בשנת לחימה

סא"ל שיר אבינועם:       הדבר השני, מדברים פה הרבה על לחימה

סא"ל שיר אבינועם:  צריך להבין ולזכור שביחידות הלחימה, בגדודים או המקבילים של הגדודים יש תומכי לחימה שהם שווי ערך ללוחמים

סא"ל שיר אבינועם:  אותו פרמדיק, אותו נהג משא כבד, אותו איש קשר, אותו חובש הוא לוחם לכל עניין ודבר

סא"ל שיר אבינועם:  בהגדרה שלו הוא תומך לחימה בגדוד, וצריך לקחת בחשבון גם את הפרמטר הזה כשמדברים על לחימה, כשמדברים על השלם

יוסף טייב: רעות אופיר, מתאמת פעילות של ור"מ נמצאת איתנו בזום, בבקשה

רעות אופיר: שלום לכולם, רציתי להגיד שאנחנו מסכימים לכך שזה נוסח גורף מדיי

רעות אופיר:  יש לי דוגמה תקציבית בעניין הזה

רעות אופיר:  אם ניתנת לסטודנטים מלגה בשווי 100,000 שקלים, ופה לסטודנטים בסוציו-אקונומי, אם נצטרך לתת מלגה זהה לחיילים בסדיר, זה גם מפחית את המלגה לאותה אוכלוסייה של הסוציו-אקונומי

רעות אופיר:  מה שכן אפשר לעשות, זה לתת נקודות זיכוי

רעות אופיר:  לתעדף אותם

רעות אופיר:  בישיבה הקודמת דובר על קרן הסיוע לסטודנטים

תמי סלע: זה כבר נכנס

יוסף טייב: זה כבר נכנס

רעות אופיר: לא, אני מדברת על המוסד

רעות אופיר:  אם המוסד נותן, לא קרן הסיוע של המל"ג

רעות אופיר:  אם המוסד נותן את אותה מלגה שהוא נותן, הוא יכול לתעדף

רעות אופיר:  הניסוח הזה גורף ויכול באמת לפגוע באותן אוכלוסיות

יוסף טייב: מה שהמוסד נותן זה לא מכוח החוק

רעות אופיר: לא, אבל הכוח הזה מחייב אם אתה נותן העדפה, לתת העדפה זהה

תמי סלע: כרגע, לכאורה כל העדפה שיש – זה גורף

תמי סלע:  אני חושבת שכולם מסכימים שזה גורף ולא ענייני

יוסף טייב: אני חושב שכולם מסכימים שזה לא צריך להיות גורף

תמי סלע: אני מציעה לנסות לנסח משהו שהוא מידתי גם מבחינת זה שהוא לא דווקא הוראת קבע

תמי סלע:  נדרשת גם תשתית כדי להוכיח את זה שבאופן קבוע זאת אוכלוסייה שהיא מודרת, או נתקלת בקשיים בקבלה

תמי סלע:  יכול להיות שזה נכון, אין לנו תשתית שמבססת את זה

תמי סלע:  קל יותר להבין את זה, וזה גם אינטואיטיבי, ואני מניחה שגם בנתונים בהקשר של תקופה כזאת, שבה אנשים נמצאים בלחימה קשה ואינטנסיבית תקופות ממושכות, וההיערכות שלהם לקבלה ללימודים, מובן שהיא נפגעת כתוצאה מזה

תמי סלע:  לראות על איזה אוכלוסיות ובאיזה תנאים לקבוע את ההקלה הזאת

יוסף טייב: אני מציע שננסה להגיע לאיזושהי הבנה לנסות להביא את זה הוראת קבע

יוסף טייב:  אולי לא בצורה גורפת, אולי להתמקד לפחות בהתחלה בנושא של הקבלה והרישום

יוסף טייב:  אם נצליח להגיע להבנות נוספות ולהרחיב את זה, הרי זה מבורך

יוסף טייב:  לפחות בנושא הקבלה, לנסות לראות איך למצוא את הנוסח המתאים שיהיה מוסכם על כולם

יוסף טייב:  אני מציע שננסה להגיע לאיזושהי הבנה מאחורי הקלעים, ונגיע בחזרה לכאן עם משהו קצת יותר מדויק

יוסף טייב:  כן, רעות

רעות אופיר: יש לי עוד הערה לגבי תנאי הקבלה

רעות אופיר:  עמרי ציין שפנו אלינו לקבל התייחסות לנושא של הקלות בתנאי הקבלה, להוראת שעה למלחמה, לטובת הסטודנטים הלוחמים

רעות אופיר:  פרופ' יפעת ביטון, יו"ר ה-ור"מ הציגה את הדברים, כבר הגבנו למל"ג ואנחנו מחכים מהם להתייחסות בנושא הזה

רעות אופיר:  אנחנו גם ביקשנו בהקשר הזה להתייחס גם לאוכלוסיות, למשל, קבלת חריגים כך שלמוסד תתאפשר יותר גמישות בתנאי הקבלה

רעות אופיר:  וגם להתייחס לבחינות, כמו בחינת מתאם בפסיכולוגיה, שגם עלולה להוות איזשהו מכשול לאותם סטודנטים שהשתחררו מעזה בינואר או בפברואר, וירצו להתחיל ללמוד, וזה יעכב אותם

רעות אופיר:  בהקשר הזה, ביקשנו גם להתייחס לאוכלוסיות לא רק של לוחמים, אלא לאפשר גם תוספת של חריגים

רעות אופיר:  אם היום יש לנו אפשרות לקבל עד 10% חריגים, לאפשר לקבל 5% לוחמים ו-5% תומכי לחימה, כמו שציינה הקצינה ממשרד הביטחון, שהם גם לוחמים, ומשתתפים במלחמה לכל דבר ועניין

רעות אופיר:  זה חשוב לנושא של תנאי הקבלה בהקשר של המלחמה

איל הנס: רק אני אגיד שהיום יתקיים במל"ג דיון מאוד גדול בנוכחות השר

איל הנס:  גם אייל משתתף בו, על אוכלוסיית הלוחמים כאוכלוסייה מועדפת

איל הנס:  זה יתקיים היום בשעה ארבע בערך

רעות אופיר: אני חושבת שצריך להתייחס לעוד אוכלוסייה שהיא לא רק הלוחמים

רעות אופיר:  גם הבנות זוג וגם ההחרגה לגבי תומכי לחימה, שלא מוגדרים בצבא כלוחם

יוסף טייב: רעות, את יודעת, האויב של הטוב הוא הטוב ביותר

יוסף טייב:  אני רק רוצה לחדד

יוסף טייב:  אני חושב שיש פה תמימות דעים בסיפור הזה, כהוראת שעה בוודאי, גם לאור מה שהזכרת ומה שהביא לי עכשיו נציג הממ"מ, על מה שהיה במלחמת יום כיפור

יוסף טייב:  הייתה הוראת שעה לחוק חיילים משוחררים, שנועד לתת הקלות לחיילים במהלך המלחמה ולאחריה

יוסף טייב:  אני מציע לנסות ללכת צעד אחד קדימה, להפוך את זה להוראת קבע

תמי סלע: נלבן את זה

ערן יעקב הוליץ: אני ממשרד החינוך

ערן יעקב הוליץ:  אני רוצה לדייק

ערן יעקב הוליץ:  אם אנחנו מדברים על השוואה של לוחמים לאוכלוסיות אחרות שמקבלות תעדוף בתנאי קבלה, על סמך סעיף 9(ב) לחוק זכויות הסטודנט, גם לגבי האוכלוסיות האלה אין חובה לקבל אותם

ערן יעקב הוליץ:  יש סמכות למוסדות בסך הכול לשקול מקרים חריגים

ערן יעקב הוליץ:  אומנם ההשוואה נשמעת גורפת, אבל בסך הכול מדובר בהסכמה של המוסדות לשקול

תמי סלע: אתה מדבר בעניין תנאי קבלה

ערן יעקב הוליץ: בעניין תנאי קבלה

ערן יעקב הוליץ:  בסך הכול הסמכה של המוסדות לשקול מקרים חריגים, לא רק של אותן אוכלוסיות שהם עושים ממילא, אלא גם לגבי לוחמים

תמי סלע: אבל זה לא הנוסח שהוצע

ערן יעקב הוליץ: אני מסכים, אני מסכים

תמי סלע: כשננסה ללבן את זה, ניקח את זה בחשבון

יוסף טייב: אנחנו ניקח את זה גם בחשבון

יוסף טייב:  אני מציע שנעבור להצעת החוק, לא לפי הסדר בכוונה, למה שיש לו היבט תקציבי, נמצאת איתנו נציגת האוצר בזום

תמי סלע: יש שתי סוגיות עיקריות

תמי סלע:  אחת עלתה בהקשר של קרן הסיוע, שרצית לבחון את ההגדלה של הקרן

תמי סלע:  זאת נקודה אחת עם היבט תקציבי

תמי סלע:  הנקודה השנייה, בסוף הנוסח, החלק שמוצע כהוראת שעה – זכאות למלגות לכל סטודנט ששירת במילואים, על פי אמות מידה שייקבעו, שמחייב, כמובן, גם איזושהי הערכת עלות וגם מימון

תמי סלע:  אתה רוצה שאני אקרא את הנוסח של החלק הזה?     פה מדובר על הוראת שעה

תמי סלע:  סטודנט כהגדרתו בחוק זכויות הסטודנט – וזה אומר בכל המוסדות, ברשימה הרחבה יותר של המוסדות, גם אלה שהם לא אקדמיים – ששירת בשירות מילואים בתקופה הקובעת

תמי סלע:  התקופה הקובעת היא שלושה חודשים מיום תחילתו של החוק, עם אפשרות להאריך אותה בשישה חודשים אם יש הימשכות של פעולות הלחימה

תמי סלע:  יהיה זכאי למלגה לפי אמות מידה שייקבעו על ידי הוועדה שהוסמכה לפי סעיף 17(א) – ה-ות"ת – ולעניין סטודנט במוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים או במכינה במוסד כאמור, לפי אמות מידה שייקבעו על ידי שר העבודה או מי שהוא הסמיך לכך

תמי סלע:  בדרך כלל זאת המתכונת לגבי מוסדות שהם לא תחת פיקוח המל"ג, וקובעים אמות מידה מקבילות

יוסף טייב: זה מחייב את משרד העבודה?     

תמי סלע: כן

תמי סלע:  אם יש זכאות למלגה, צריך לקבוע אמות מידה איך יחלקו אותה, וחייבים לקבוע את אמות המידה כי יש חובה לתת מלגה

תמי סלע:       אמות המידה לפי סעיף קטן (א) ייקבעו בהתחשב בתקופת השירות במילואים, במצב החברתי-כלכלי ובסיוע כספי שהתקבל ממקורות אחרים

תמי סלע:  היה סטודנט, כאמור בסעיף קטן (א) זכאי גם לקבל השתתפות בשכר הלימוד לאותה שנת הלימודים במימון המדינה – למשל, לפי חוק קליטת חיילים משוחררים או לפי החלטת הממשלה האחרונה – שאינה מלגה הניתנת עבור פעולת התנדבות או בשל הצטיינות, תינתן רק המלגה שלפי סעיף קטן (א) או רק ההשתתפות בשכר הלימוד, לפי הגבוה מביניהם

יוסף טייב: זה משהו שלא היה קיים עד היום, נכון? את מבקשת מקרן הסיוע לקחת בחשבון - - -     

תמי סלע: זה לא קרן הסיוע

תמי סלע:  אלה מלגות מעבר לקרן הסיוע

תמי סלע:  זה סעיף נפרד של הוראת שעה, שבה, ברוח הדברים שיש בהצעות החוק הפרטיות, בא לאפשר מימון גם לאלה שהיום לא מקבלים לא מקרן חיילים משוחררים ולא מ"ממדים ללימודים" ולא מקרן הסיוע

תמי סלע:  בעצם, לתת לכל מי ששירת במילואים מלגה לעניין השכלה גבוהה

תמי סלע:  לכן, אמרנו שכדי שהתקציב יהיה בסוף ריאלי, שמי שמקבל ממקור אחר, יקבל משם

תמי סלע:  מי שלא, יקבל מכאן

תמי סלע:       (ד) זה הגדרה של התקופה הקובעת, ונראה לי שלצורך ההתייחסות של האוצר, מספיק מה שקראנו

יוסף טייב: את ההתייחסות האוצרית נקבל בהמשך, כי היא יצאה

יוסף טייב:  אנחנו מתחשבים באנשים שלא מרגישים טוב

יוסף טייב:  מל"ג, בבקשה, עמרי

מאי גולן: מבחינת סעיף 4(א), כאשר כתוב במכינה במוסד כאמור, אחרי מוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים, לא ברור לנו אם הכוונה למכינה

מאי גולן:  יש מכינות קדם אקדמיות שהן מכינות של מוסדות להשכלה גבוהה

תמי סלע: לא, לא

תמי סלע:  פה הכוונה שזה מוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים

תמי סלע:  אם יש שם מכינה, זה גם תחת אחריות משרד העבודה

מאי גולן: אולי צריך - - -     

תמי סלע: זאת הכוונה, נבהיר אותה בנוסח

מאי גולן: זה לגבי 4(א)

מאי גולן:  לגבי 4(ד), אנחנו רוצים הבהרה לגבי המשמעות של הסעיף לעניין הארכת התקופות מבחינת המקור התקציב

מאי גולן:  זאת שאלה לאוצר

תמי סלע: ברור שזה משפיע על מספר הזכאים למלגה

תמי סלע:  יש יותר משרתים שזה יחול עליהם

תמי סלע:  אנחנו לא יודעים בדיוק כמה ישרתו, ומה התקופה שיחליטו להאריך

תמי סלע:  זה תלוי בפעולות הלחימה, אז אי-אפשר לדעת בוודאות

תמי סלע:  אפשר לעשות הערכות

מאי גולן: לכן, השאלות הן גם למשרד האוצר

יוסף טייב: בסדר גמור

יוסף טייב:  משרד המשפטים? משרד החינוך? ור"ה? דבורה? בית לחייל? שיר? משרד הביטחון?     

איל הנס: אני רק אגיד, בכפוף לזה שזה יאושר מבחינת התקציב והכול, שנראה לי קצת מוזר שאנחנו סופרים משרתי מילואים מעכשיו ואילך

איל הנס:  אם הכוונה הייתה לתת איזושהי העדפה או לתת מלגה למי ששירת בתקופת הלחימה, צריך להתחיל ב-7 באוקטובר להבנתי

יוסף טייב: יש בזה משהו

איל הנס: חלק מהמילואים כבר משוחררים היום

איל הנס:  חלק גדול מהם

יוסף טייב: הערה חשובה

יוסף טייב:  בסדר גמור, תודה

תמי סלע: זאת הערה טובה

יוסף טייב: אפשר להתקדם עד שהאוצר יעלה

יוסף טייב:  אנחנו נשאל את השאלות האוצריות

תמי סלע: אם כך, נחזור לחוק מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית

יוסף טייב: דיברנו על נושא הפצועים

תמי סלע: לא דיברנו על נושא הפצועים

תמי סלע:  אני חושבת שכאשר יש קביעה של תקופה מסוימת, כמו שאמרתי, לעניין אמות המידה, האם גם בחוק יש לנו תקופה מינימלית למתן הטבה או העדפה כלשהי, פה בוודאי צריך לקחת את זה בחשבון

תמי סלע:  השאלה באיזה הקשר אחר, כי יש אנשים שנפצעים בכל מיני סיטואציות, וזה משפיע עליהם על הנגישות או על ההיערכות שלהם להשכלה גבוהה

תמי סלע:  השאלה מה בדיוק רוצים להכניס ובאיזה - - - יש לעניין המלגות, אחר כך יש את נקודות הזכות

תמי סלע:  אני לא בטוחה שזה רלוונטי לכל החיילים

תמי סלע:  זה כן רלוונטי לעניין תקופה של שירות, שקובעים תקופה משמעותית מינימלית, ומישהו לא עומד בה בגלל שהוא נפצע בשירות

יוסף טייב: אולי נצטרך לקחת את זה בחשבון

ערן יוסף: באופן כללי, כשחייל מילואים נפצע במהלך שירותו, הוא לא משוחרר מיידית

ערן יוסף:  זה נותן פתרון, כי לוקח זמן עד שמשחררים ומעבירים לטיפול אגף שיקום

תמי סלע: לצורך העניין, בחוק עידוד מעורבות סטודנטים, יש לי שירות של 10 במצטבר שיכול לתת לי שתי נקודות זכות

תמי סלע:  אני לא יודעת מה עושים היום, ובעצם גם היום יש את המגבלה של 14 ימים

תמי סלע:  אם מישהו שירת שבוע, נפצע, ואז אין לו 14 יום

ערן יוסף: זה דיון די תיאורטי, כי אם הוא נפצע ביום העשירי או גם ביום השלישי, כנראה שגם ביום ה-14 הוא עדיין יהיה במילואים, כי לא מייד משחררים

תמי סלע:   	אני עוברת לחוק עידוד מעורבות סטודנטים

תמי סלע:  יש לנו תיקון לסעיף ההגדרות, ופה יש נוסח שעבדנו עליו, ואני מקריאה את הנוסח המתוקן

תמי סלע:       	בתוך נקודות זכות, אחרי מה שיש היום נקודות זכות לקראת תואר אקדמי, תהיה תוספת וקורס שאינו מוגדר כקורס חובה, במסגרת תוכנית הלימודים של הסטודנט, לפי בחירת הסטודנט

תמי סלע:  זה היה בטיוטת התזכיר, והיו לנו הערות שלא נכון שזה יהיה לפי בחירת הסטודנט אלא לפי בחירת המוסד

תמי סלע:  בעניין הזה כדאי לשמוע את ההערה ואת ההסבר לה, כי בתזכיר כן כתבו לפי בחירת הסטודנט, ויכול להיות שכאשר מדובר בנקודות זכות, שהן גם ככה בקורסי בחירה, אפשר להשאיר את זה לבחירת הסטודנט

יוסף טייב: המל"ג, רוצים להתייחס לנקודה הזאת?     

מאי גולן: אין לנו הערות לנוסח הזה

מאי גולן:  פנינו לארגוני המוסדות לפני יומיים, כדי לראות מה ההתייחסות שלהם

מאי גולן:  קיבלנו התייחסות רק מיו"ר רמ"ה, המוסדות לחינוך

מאי גולן:  מבחינת ההתייחסות שלו, הוא אומר שבתואר ראשון, המכללות לחינוך הן בהיקף של 90 שעות שבועיות, ולכן הגיוני לתת פטור מ-1 ש"ש, שתי נקודות זכות, עבור פעילות חברתית וקהילתית, כולל שירות מילואים

מאי גולן:  בתואר שני, לעומת זאת, הוא בהיקף של 18 ש"ש בלבד, ולכן לא סביר לתת בו פטור מ-1 ש"ש עבור פעילות חברתית וקהילתית, כולל שירות מילואים

תמי סלע: לגבי תואר שני עוד לא דיברנו

תמי סלע:  כרגע זה היה מי בוחר עבור איזה קורס אתה ממיר בנקודות זכות, המוסד או הסטודנט

מאי גולן: הבעייתיות עולה כאשר מדובר בסטודנטים לתואר שני בלבד

תמי סלע: תכף נגיע לתואר שני

קריאה: אני חושב שהעניין יותר רלוונטי למענה למוסדות מאשר למל"ג

יוסף טייב: משרד המשפטים, הנוסח מקובל עליכם? משרד החינוך? ור"ה?     

דבורה מרגוליס: אנחנו נרצה להתייחס בהמשך לעניין התואר השני

דבורה מרגוליס:  לעניין הזה, לנו ברור שמי שצריך להחליט על שתי הנקודות צריך להיות המוסד, כי לא תמיד הסטודנט רואה את המפה המלאה של כל הקורסים

דבורה מרגוליס:  יש סוגים מסוימים של תחומי ידע, למשל אצל מהנדסים ותחומים דומים

דבורה מרגוליס:  ציון פטור או נקודת זכות שלא נלמדה זה סילבוס שמופיע אחר כך ומקשה עליו למצוא עבודה

דבורה מרגוליס:  סטודנט שנה א' לא תמיד יידע את זה, ולכן כדאי להשאיר למוסד לדאוג לו

דבורה מרגוליס:  הכוונה של המוסד היא שהוא יצא כמו שצריך מהלימודים, ולא להכשיל אותו

יוסף טייב: יש בזה משהו

יוסף טייב:  מישהו מהתאחדות הסטודנטים נמצא איתנו אולי בזום?     

קריאה: אבל דובר על קורסי בחירה ולא על קורסי חובה

קריאה:  קורסי חובה ודאי חייבים להיות

יוסף טייב: אנחנו מדברים על קורסי בחירה, לא?     

תמי סלע: הוא יכול גם לא לקחת את הקורס באותה מידה

תמי סלע:  גם לא חייבים לרשום את זה

תמי סלע:  קודם, כשגם הייתה לנו אפשרות להמיר נקודות זכות, לא הייתה התייחסות מי בוחר

תמי סלע:  היה כתוב נקודות זכות לקראת תואר אקדמי

תמי סלע:  איך זה בדיוק עבד בפועל? אני לא יודעת

תמי סלע:  יכול להיות שלא חייבים לקבע את זה בחוק באופן הזה, ולהשאיר את זה להתמודדות היישומית בשטח

יוסף טייב: אני חושב שיש דברי טעם במה שדבורה אומרת

יוסף טייב:  בסוף לא כל סטודנט יודע בשנה א' מה ההשלכות של ההחלטות שלו, אבל אני ארצה לקבל לזה התייחסות בהמשך של התאחדות הסטודנטים או מהסטודנטים עצמם

ערן יוסף: יכול להיות שאפשר לאפשר לסטודנט לבחור בהתאם לכללים שיקבע המוסד

ערן יוסף:  בתוך איזושהי מסגרת של דברים שהמוסד יגיד: את זה אתה לא יכול, ואת זה כן

ערן יוסף:  לתת לו את האפשרות בכל זאת להפעיל שיקול דעת

יוסף טייב: אני רואה שהגעת היום עם אופטימיות לפשרות

תמי סלע: הדבר הבא בהקשר הזה הוא עם הגדרת סטודנט

תמי סלע:  זה נכנס אחר כך בעוד סעיפים, והעניין העקרוני הוא האם באמת לאפשר את זה רק בתואר ראשון, כמו שהחוק מאפשר היום, או לאפשר גם בתואר שני או בתארים אחרים

תמי סלע:  יש גם תעודות שהן לא תואר בכלל במוסדות שהם לא אקדמיים

תמי סלע:  לומדים בהם לתעודה, והיא לא בהכרח מוגדרת תואר ראשון

תמי סלע:  פה יש הבדל בין תואר ראשון לתואר שני, בוודאי אם הוא מחקרי

תמי סלע:  יש הרבה פחות נקודות זכות וקורסי בחירה, וקיבלנו פה התייחסויות שזה לא זהה, זה לא אחד לאחד

תמי סלע:  לא סתם קבעו את זה בשעתו רק לתואר ראשון

יוסף טייב: ראיתי שחלק מהמוסדות נתנו בתואר שני, אם זה בבר אילן

דבורה מרגוליס: מבין האוניברסיטאות, רק אוניברסיטת בר אילן, ואצלם יש חיוב גם בתואר הראשון וגם בתואר השני בקורסי מורשת יהודית, תרבות יהודית כחובה

דבורה מרגוליס:  הכוונה היא ששתי נקודות הזכות האלה יאפשרו לסטודנט להמיר את החובה הזאת בשתי נקודות זכות

תמי סלע: גם בבר אילן זה כהוראת שעה לעכשיו, ורק אם יש מינימום

מאי גולן: לא רק בבר אילן, זה גם במכון ויצמן

דבורה מרגוליס: בוא נשים בצד את מכון ויצמן

י תמי סלע: אבל הם כן דרשו מינימום של ימי מילואים, וזאת גם איזושהי פשרה

דבורה מרגוליס: במכון ויצמן אין תואר ראשון בכלל, אז זה מתוך רצונם להיות חלק

תמי סלע: יש מקומות שאפשרו את זה, ויש מקומות שלא

דבורה מרגוליס: אנחנו מתנצלים שלא הספקנו להעביר את זה בכתב, אבל עם כל הכבוד, לוחות הזמנים הם כאלה שלא – יושבת פה גם היועצת המשפטית שתכף תיתן את המעטפת המשפטית

דבורה מרגוליס:  מבחינה אקדמית, הרקטורים של כל האוניברסיטאות שחברות ב-ור"ה, ממש התנגדו לדבר הזה

דבורה מרגוליס:  אם תואר ממוצע בתואר הראשון הוא 160-150 נקודות זכות, מדובר על רבע בתואר השני

דבורה מרגוליס:  כל קורס או כל שעה אקדמית שעושה אדם בתואר שני, זה כבר גילאים אחרים, זה גם מכוון למחקר ולהתמקצעות

דבורה מרגוליס:  תואר שני זה לא תואר ראשון, ואלה שעות נדרשות

דבורה מרגוליס:  לקבוע את שתי נקודות הזיכוי האלה, או לתת את הפטורים בתואר, גם אם הוא תואר מחקרי וגם אם הוא תואר לא מחקרי, יש לזה משמעות ממש של זילות התחום האקדמי שאותו אדם לומד

יוסף טייב: טוב לפני שאנחנו חוזרים לנושא הזה, אני רוצה לקפוץ לנושא התקציבי

יוסף טייב:  נמצאת איתנו נעם דן בזום

יוסף טייב:  שלום, נעם, רפואה שלמה

יוסף טייב:  נכניס אותך לעניינים

תמי סלע: כחלק מהתיקונים להצעת החוק הממשלתית, מוצעים הסדרים שהם כהוראת שעה לתקופה הנוכחית, כדי לתת מענה לקשיים שמתעוררים בנגישות להשכלה גבוהה בשל המלחמה

תמי סלע:  ההוראה העיקרית פה היא זכאות למלגות עבור סטודנט ששירת במילואים בתקופה של המלחמה, ועד תקופה מסוימת שנקבעת פה בהסדר

תמי סלע:  מטבע הדברים יש לזה עלות תקציבית

תמי סלע:  הכנסנו הוראה שאומרת שאם הסטודנט מקבל ממקור אחר, בין אם זה לפי חוק קרן "ממדים ללימודים" או ממלגות קרן הסיוע, או מכוח החלטת הממשלה, לא יהיה כפל

יוסף טייב: קרן הסיוע לא אמורה להיות חלק מהמעגל, לדעתי

יוסף טייב:  במציאות הקיימת הוא יכול לקבל גם מקרן הסיוע וגם מקרן חיילים משוחררים

מאי גולן: במציאות הקיימת מצד המל"ג – כן; מצד משרד הביטחון – לא

תמי סלע: לא לפי החלטת הממשלה החדשה

מאי גולן: במציאות הקיימת

יוסף טייב: לכן אני שואל, אם הוא מקבל מקרן הסיוע, הוא לא יקבל ממשרד הביטחון?     

ערן יוסף: המגבלה בחוק שלנו היא שאי-אפשר לתת יותר משכר הלימוד

ערן יוסף:  בסך הכול הוא לא יכול לקבל יותר ממה שהוא שילם

שפרה שחר: אבל מדובר בשכר לימוד אוניברסיטאי

שפרה שחר:  הרבה מאוד מהלוחמים המשוחררים משלמים לא שכר לימוד אוניברסיטאי, כי הם לא מתקבלים לאוניברסיטאות

שפרה שחר:  הם משלמים כמעט 40,000 שקל בשנה שכר לימוד במכללה

קריאה: - - -     

שפרה שחר: קודם כול, במקצועות הנדרשים היום, הדרישות של האוניברסיטאות מאוד גבוהות בפסיכומטרי

שפרה שחר:  יש אנשים שבגלל כמה נקודות בפסיכומטרי נאלצים ללכת למכללה או לחוץ לארץ, ושם שכר הלימוד פי שלושה לפחות

שפרה שחר:  לכן, אני חושבת שכאלה סטודנטים צריכים לקבל כפל סיוע

תמי סלע: ההוראה הזו לא הכרחית

תמי סלע:  היא משפיעה על היקף התקציב הנדרש ועל האיזונים שבהוראה

תמי סלע:  אפשר גם להגיד שלא, שכן יקבלו כפל

תמי סלע:  אולי אחרים יקבלו פחות, כי בסוף התקציב מוגבל

יוסף טייב: נעם, התייחסות שלך, בבקשה

נעם דן: קודם כול, אפשר לקבל כפל מלגות עם קרן הסיוע, וזאת שאלה שנשאלה

נעם דן:  אני מנסה להבין, אתם אומרים שאתם רוצים לעשות שזה לא יהיה כפל? כלומר, שתהיה העדפה למי ששירת במילואים, אבל אם הוא מקבל את "ממדים ללימודים" או כתוצאה מהחלטת ממשלה 1226 הניתנת שכר לימוד לשנה לכל מי ששירת במילואים - - -     

תמי סלע: ההצעה הזו היא מעבר לתיקון שנוגע לקרן הסיוע

תמי סלע:  זאת הצעה שכל סטודנט ששירת במילואים בתקופה הרלוונטית יקבל מלגה

תמי סלע:  יש פה גם סעיף קטן מוצע, שאם הוא קיבל ממקור אחר – זה באמת נועד, בעיקר, אם הבנתי נכון - - -     

נעם דן: זו הצעה חדשה? יש החלטת ממשלה על זה עכשיו

תמי סלע: זו הצעה חדשה

תמי סלע:  גם החלטת הממשלה היא לאוכלוסיות מסוימות

תמי סלע:  היא לא לכל סטודנט ששירת במילואים

תמי סלע:  ההצעה הזאת באה לתת משהו אחיד יותר, איזשהו רף מינימלי של מלגה, שכל סטודנט ששירת במילואים יקבל אותה

תמי סלע:  זאת המטרה

תמי סלע:  גם לייצר אמות מידה אחידות

נעם דן: יש גם החלטת ממשלה בנושא, מס' 1226

נעם דן:  כל ההחלטה תוקצבה ב-9 מיליארד

נעם דן:  אני מנסה להבין מה המשמעות

תמי סלע: הרצון הוא גם להבין מה הערכת העלות של הדבר הזה, בדלתא בין אלה שכן מקבלים לאלה שלא זכאים לפי שום מנגנון אחר

תמי סלע:  צריך גם למצוא לזה מקור כדי שזה ייכנס להצעה

יוסף טייב: אם הוא יקבל דרך החלטת הממשלה, אז הוא יקבל

יוסף טייב:  אני חושב שהפוך, כלומר הסעיף הזה יגדיר שבמידה והוא לא קיבל דרך אותה החלטת ממשלה, הוא יוכל לקבל דרך פה

תמי סלע: למעשה, אנחנו צריכים לנסות לייצר הערכה, בסיוע הממ"מ, שתאמר כמה סטודנטים משרתים במילואים לא יוכלו לקבל משום מקור אחר

תמי סלע:  אם הם לוחמים, הם זכאים

יוסף טייב: אני חושב שלמשרד הביטחון יש את זה

נעם דן: נכון, ובגלל זה אני שואלת מה הדלתא

תמי סלע: להם יש

תמי סלע:  ואז אפשר יהיה להעריך אותנו מה העלויות של זה

ערן יוסף: אנחנו יודעים להגיד שרוב גדול של חיילי המילואים עומדים ברף של מספר הימים שנקבע בהחלטת הממשלה

ערן יוסף:  כן, החלטת הממשלה מבחינה בין לוחמים ללא לוחמים, ולא לוחמים מקבלים 30%

ערן יוסף:  אם אני מבין נכון, אתם מציעים לתת גם ללא לוחמים 100%? זאת ההצעה?     

תמי סלע: לפי הגבוה מביניהם

תמי סלע:  השאלה מה תהיה המלגה, וגובה המלגה נגזר מהתקציב שיינתן לזה

נעם דן: העלות היא מאות מיליונים

ערן יוסף: אין לי נתון להגיד כמה לוחמים וכמה לא

איל הנס: בגדול, יש 60,000 סטודנטים שהם אנשי מילואים

דבורה מרגוליס: 70,000

דבורה מרגוליס:  הכול במכפלות

דבורה מרגוליס:  וגם יש סיוע שהאוניברסיטאות העבירו, וזה אלפי שקלים

דבורה מרגוליס:  בין 2,000 ל-6,000 שכל הסטודנטים במילואים קיבלו

דבורה מרגוליס:  לא בדקו מי לוחם ומי לא לוחם

דבורה מרגוליס:  זה כסף שכבר יצא, אפרופו אותם 9 מיליארד ואפרופו הצבעה על התקציב אתמול

דבורה מרגוליס:  הדברים האלה כרגע לא משופים

דבורה מרגוליס:  זה כסף שכבר יצא מהאוניברסיטאות לחשבונות הסטודנטים

קריאה: שמומן בעיקר על ידי פילנתרופיה

דבורה מרגוליס: ממש לא בעיקר

יוסף טייב: בסדר, לא משנה

תמי סלע: יכול להיות שהדלתא לא תהיה כל-כך גדולה, ואנחנו לא יודעים להגיד בדיוק היום מהי

תמי סלע:  זה תלוי מה מספר הסטודנטים ומה ההיקף

תמי סלע:  לא הגדרנו פה מה סכום המלגה שיינתן

יוסף טייב: נעם, אני מציע שאנחנו נעשה עבודת שטח לקבל את הנתונים, לדעת במה מדובר, מה הדלתא

יוסף טייב:  לקראת הדיון הבא נעביר לך את זה ונבקש התייחסות של האוצר לגבי העלות

יוסף טייב:  נקבע גם את גובה המלגה, ואני לא יודע אם נכון לקבוע בהוראת קבע את גובה המלגה

יוסף טייב:  לדעתי, צריך להשאיר את זה פתוח, אולי בהחלטת מל"ג

יוסף טייב:  אולי כהוראת שעה אפשר לקבוע

נעם דן: בסדר גמור

נעם דן:  תודה

יוסף טייב: תודה, נעם

יוסף טייב:      מישהו רוצה להתייחס לסעיף ג'?      

תמי סלע: הייתה הערה חשובה לגבי השאלה ממתי מונים את שירות המילואים, וזה מה-7 באוקטובר, רטרואקטיבית

תמי סלע:  את שאר ההגדרות לקחנו מהוראות שעה מקבילות, שלאחרונה חוקקו בהקשר של חרבות ברזל

תמי סלע:  כלומר, אין פה משהו מיוחד

יוסף טייב: רעות מ-ור"מ רוצה להתייחס

רעות אופיר: קודם כול, אני רוצה להתנצל שאני לא נוכחת

רעות אופיר:  אני משתדלת להגיע, אבל אני משדרות ואני מפונה לירוחם

רעות אופיר:  המסגרות של הילדים כאן עד השעה אחת, אז אני מוגבלת

רעות אופיר:  בדרך כלל אני מכבדת ומגיעה, כי הזום מאוד מורכב

רעות אופיר:       רציתי להתייחס לעניין היקף התואר השני, ואני מחזקת את הדברים שנאמרו כאן, גם של חיים שקד וגם של דבורה מ-ור"ה, לגבי ההיקף

רעות אופיר:  וגם לעשות את ההפרדה לגבי פעילות חברתית, מעורבות חברתית בתואר שני, שהיא פחות רלוונטית בדיוק מהטענות שגם דבורה העלתה, של המקצועיות והמיקוד

רעות אופיר:  היקף הנק"ז – מ-36 עד 42 לעומת 120 עד 160 נק"ז בתואר ראשון, כך שזה לא פרופורציונלי

רעות אופיר:       דבר נוסף, דיברו קודם על מלגות ונאמר ששכר הלימוד במכללות הוא 40,000 שקלים

רעות אופיר:  חשוב לי לומר שב -24 מכללות ציבוריות, שכר הלימוד מתוקצב, וחשוב לציין את זה

רעות אופיר:  כשאומרים מכללות, לא כל המכללות הן פרטיות

רעות אופיר:  מרבית המכללות הן ציבוריות

שפרה שחר: אבל אי-אפשר להתעלם מזה שהרבה מאוד לוחמים, בגלל רף מאוד גבוה של תנאי קבלה, לא מצליחים להתקבל במקצועות שהם נדרשים

יוסף טייב: האם יש קשר לזה שהם לוחמים?     

שפרה שחר: בוודאי, בוודאי

שפרה שחר:  אתה רוצה שאני ארחיב על זה?      

יוסף טייב: כן, זה חשוב לי

רעות אופיר: גם אצלנו יש הרבה לוחמים

יוסף טייב: למה את חושבת שיש לזה קשר?     

שפרה שחר: לוחמים עוצרים את החיים שלהם לפחות לשלוש שנים, לפעמים גם ליותר

שפרה שחר:  הם עוצרים לגמרי מפעילות קוגניטיבית, בוא נקרא לזה כך

שפרה שחר:  כשהם חוזרים וכמו שאתה יודע, השנים כבר עוברות והגיל מתקדם, הם לא רוצים להקדיש עוד שנתיים כדי לחזור

שפרה שחר:  כשהם חוזרים ועושים את המבחנים הפסיכומטריים וכל הדברים האלה, הם נמצאים בהכרח בתנאים הרבה יותר גרועים והרבה יותר נחותים מכל האנשים שהיו ב-8200 או בכל מיני יחידות שישבו מול מחשבים כל היום, והיה להם גם פנאי בערבים כי הם הגיעו הביתה

שפרה שחר:  זאת לגמרי מציאות אחרת

שפרה שחר:  לוחמים זה לגמרי מציאות אחרת, ואנחנו המדינה היחידה שבכלל לא מתייחסת ולא נותנת שום תעדוף לדבר הזה

שפרה שחר:       בהרבה מאוד מקרים, בגלל נקודות ספורות בפסיכומטרי, אדם שמאוד רוצה להיות עורך דין או פסיכולוג, יש לו שתי בררות: או לשלם הרבה מאוד כסף במכללה – אני מדברת איתך על מאות ואלפים, ולא על כמה יחידים – או לנסוע לחוץ לארץ

שפרה שחר:  אני אשמח לשבת איתך אחר כך, כמו שביקשת, לתת לך הרבה מאוד נתונים ולהרחיב על זה, כי זה דבר שאני עוסקת בו שנים

שפרה שחר:  אני אומרת בפירוש שלא ייתכן שלא תהיה התייחסות לזה, ולא ייתכן שלא תהיה התייחסות לזה שהרבה מאוד נאלצים לשלם, לא בגלל שהם בחרו לא ללמוד באוניברסיטה העברית

שפרה שחר:  כדי ללמוד משפטים, האוניברסיטה העברית מבקשת רף כזה של פסיכומטרי, ובמכללה אחרת מבקשים 40 או 50 נקודות פחות, והאנשים האלה מסיימים יפה מאוד את התואר, אבל הם צריכים לשלם פי שלוש או פי ארבע בשביל זה

דבורה מרגוליס: למה? למה? יש 24 מכללות ציבוריות

שפרה שחר: תאמינו לי, אני בעצמי עומדת בראש קרן מלגות מאז צוק איתן, תשע שנים, ואני נותנת מלגות לאנשים האלה

שפרה שחר:  לכן, אני מכירה את המצוקה

שפרה שחר:  אף אחד לא בחר לשלם במכללת ראשון לציון 38,000 בשנה

קריאה: בחרו, בחרו

שפרה שחר: לא נכון

שפרה שחר:  לא האנשים שבאים אליי לקבל מלגה

שפרה שחר:  זה לא נכון

רעות אופיר: יש לי עוד משהו להעיר, לא לעניין הזה

רעות אופיר:  לגבי העניין של בחירת הסטודנט או לא בחירת הסטודנט

רעות אופיר:  בחוק היום רשום שהמוסד ייתן נקודות זכות בהתאם לקורסים

רעות אופיר:  הסטודנט בשנה א', למרות שזאת בחירה לכל התואר, לא יודע להחליט או לקבוע בהתחלה

רעות אופיר:  חשוב לנו שזה יהיה כמו החוק היום, שלא אומר שהסטודנט בוחר, אלא המוסד נותן את האפשרות הזאת

יוסף טייב: בבקשה, תמי

יוסף טייב:  אנחנו לקראת סיום

יוסף טייב:  את רוצה להתייחס למשהו מסוים?     

תמי סלע: יש לנו לעשות שיעורי בית בכמה הקשרים, גם בסעיף של ההעדפה ללוחמים, גם בנושא תואר שני

תמי סלע:  חשבתי להציע את הנושא של תואר שני או תעודות אחרות, אולי להכניס במסגרת ההסדר שעוד לא הגענו אליו, והוא מיועד לתקופות שירות ממושכות ונותן איזושהי התאמה נוספת

תמי סלע:  שיתייחסו בכללים לנקודות זכות בתארים אחרים או בתעודות אחרות שהן לא תואר ראשון

תמי סלע:  זאת אופציה שאפשר לשקול לקראת הדיון הבא

יוסף טייב: בסדר גמור

הדיל יונס: אם אפשר הערה לפני שמסיימים

הדיל יונס:  בדיון הקודם עלתה שאלה לגבי הסמכות של המל"ג לפעול בקרן הסיוע למתן ניקוד בגין שירות המילואים

הדיל יונס:  האישור של משרד המשפטים שהמל"ג יכולים להמשיך לפעול לפי אמות המידה, שכוללות גם את המשרתים במילואים

הדיל יונס:  ראינו בזה סוג של הקפאת מצב, כי הם עשו את זה גם קודם

יוסף טייב: נקודה חשובה

יוסף טייב:  אני חושב שזה נאמר בדיון הקודם, אבל טוב שהבהרת את זה שוב

יוסף טייב:  לי זה היה ברור

יוסף טייב:       אני מציע שאנחנו נשב על הנקודות שנשארו פתוחות, כדי לנסות להתקדם לכיוון הוראת קבע של לוחמים

יוסף טייב:  אני מבין שיש תמימות דעים שזה לא צריך להיות גורף, ואני רוצה שנתמקד בנושא של הקבלה והרישום, לנסות למצוא לשם איזושהי עמדה שתהיה מקובלת על כולם, ככל שאפשר

דבורה מרגוליס: צריך לשים לב שלכל הסעיפים שיש להם משמעות תקציבית, כפי שהדברים נראים כרגע, תקציב 2024 כולל בתוכו נכון לאתמול מעל חצי מיליארד שקל קיצוץ בתקציבי מערכת ההשכלה הגבוהה

דבורה מרגוליס:  בוטל הקיצוץ הנוסף שכמעט הושת עלינו במסגרת הפלאטים עוד מ-2023

דבורה מרגוליס:  הכול הולך עד 2027

דבורה מרגוליס:  כל תוכנית החומש של מערכת ההשכלה הגבוהה נמצאת תחת הגרזן הזה, וזה המון כסף, ורובו הגדול נופל על האוניברסיטאות בגלל רכיב המחקר המוגדל אצלן

דבורה מרגוליס:  אנא, שימו לב, כשאתם פה מחוקקים, כולנו רוצים טוב, אבל צריך גם שמישהו ישלם את זה

דבורה מרגוליס:  קחו בחשבון שהמוסדות על הקצה

יוסף טייב: ברשותכם, אני נועל את הדיון