ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 305, 2024-01-29 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

ורד לנסבכר: אני אחות של רב סרן יהודה כהן, השם יקום דמו

ורד לנסבכר:  יהודה היה מ"פ בסיירת גבעתי, הוא נלחם ונהרג שבוע לאחר הכניסה הקרקעית לעזה בקרב קשה בצפון הרצועה

ורד לנסבכר:  יהודה היה מעל לשש שנים בצבא קבע

ורד לנסבכר:  מאז שיהודה נהרג אנחנו מכירים לאט לאט את הכאב, את הגעגוע, מגלים עליו הרבה דברים

ורד לנסבכר:  למרות כל הקושי הגדול אני מוצאת את עצמי פה פעם אחר פעם

ורד לנסבכר:       ביום כיפור האחרון, כשיהודה והחיילים שלו אבטחו את הגדר, היו להם כל הזמן היתקלויות

ורד לנסבכר:  כשגיסי שאל אותו כמה ימים אחר כך, "תגיד, יהודה, למה הגבתם בכזאת פסיביות, למה לא פעלתם בצורה אקטיבית?", יהודה אמר, "המדיניות של  צה"ל היא להכיל

ורד לנסבכר:  אין מה להיבהל, הם סתם מנסים להתגרות בנו, הם לא יעשו לנו כלום, הם סתם עושים עלינו דאווינים"

ורד לנסבכר:  כולנו יודעים מה ההכלה גרמה, מה הכאפה שקיבלנו כולנו בשמחת תורה

ורד לנסבכר:  אתמול כשפתחתי חדשות שמעתי על זה שיש עוד פעם התפרעויות על הגדר, ששוב מכילים את ההתפרעויות על הגדר, ושמעתי שיש משאיות סיוע שנכנסות לעזה, שחושבים לתת לרשות הפלסטינית להנהיג ושאולי שליטה ישראלית זה לא בדיוק הדבר שאנחנו צריכים

ורד לנסבכר:  אני לא מסוגלת לשתוק על זה כי אני יודעת בשביל מה אח שלי מסר את החיים שלו, אני יודעת מה המחיר של הדבר הזה מבחינתנו ומבחינת כל הסביבה הקרובה שלנו

ורד לנסבכר:  אנחנו לא יכולים להאמין שהמטרות שלשמן יצאנו למלחמה לא יושגו

ורד לנסבכר:  אין שום סיכוי שאנחנו חוזרים שוב לקונספציה הזאת שאנחנו נותנים לחיילים לשמור על הגדר בצורה פרווה, בנחת, ואין סיכוי שאנחנו ממשיכים להכיל דברים כאלה ולא לגרום למיטוט חמאס

ורד לנסבכר:  יצאנו למלחמה בשביל משהו מסוים

ורד לנסבכר:  כולנו רוצים שהשלטון, שהרוע הזה יימחק

ורד לנסבכר:  איך אנחנו נותנים למצב הזה שאנחנו חוזרים שוב אחורנית? מה עם שליטה ישראלית ברצועה כדי שהאויבים יבינו שאנחנו צריכים לגבות מהם מחיר?      כל הזמן אנחנו מקבלים דרישות שלום מיהודה, שזה אחד הדברים שנותנים לנו כוחות, ושומעים עליו סיפורים מכל מיני כיוונים

ורד לנסבכר:  לפני שיהודה יצא לקרב אחד החיילים שלו סיפר לנו שהוא היה אוסף את כולם ואומר להם, "בצה"ל המפקדים תמיד הולכים בראש, כי המפקדים צריכים לתת דוגמה אישית לכל החיילים"

ורד לנסבכר:  מה שיוצא מזה שהרבה פעמים המפקדים נהרגים, הרבה פעמים מפקדים מוסרים את הנפש שלהם

ורד לנסבכר:  יהודה נתן להם הנחיות ברורות מה הם צריכים לעשות במידה ויקרה לו משהו

ורד לנסבכר:  יהודה ידע לאן הוא נכנס, וכל החיילים יודעים לאן הם נכנסים

ורד לנסבכר:  הם יודעים שיש פה סיכון גדול, הם יודעים שהם נכנסים כדי להחזיר את הכבוד שנרמס לנו, להחזיר את הכבוד הלאומי שלנו

ורד לנסבכר:  יש לעם אורך רוח, יש לנו סבלנות עד שהמטרה תושג

ורד לנסבכר:  העם דורש שתסיימו את המלאכה

ורד לנסבכר:  כל עוד לא נסיים את המלאכה ורק נגיע לאיזה שקט מעושה, לשקט לא אמיתי, נמצא את עצמנו בעוד כמה שנים מכים על חטא, וזה מה שבאתי לבקש בשם אח שלי ובשם כל החיילים שמסרו את הנפש שלהם

ורד לנסבכר:       הכאב הוא כאב שלא הכרתי

ורד לנסבכר:  לא הכרנו את תהומות הכאב, את הגעגוע הבלתי נתפס הזה

ורד לנסבכר:  אני עוד לא מאמינה שאני יושבת ומדברת איתכם בטייטל הזה

ורד לנסבכר:  אני מבקשת שתסיימו את המלאכה

ורד לנסבכר:  אתם נבחרי הציבור, יש לכם כוח להשפיע

ורד לנסבכר:  תשתמשו בכוח הזה, תאזרו בסבלנות

ורד לנסבכר:  העם שלנו נבנה משנים של סבלנות ואמונה שיש לנו יכולת להשיג את המטרות, אז אנא מכם, לא לחזור עד לסיום המשימות שלשמן יצאנו

גדליה גל: אני אח של יוסף גדליה

גדליה גל:  יוסף שירת בדובדבן במשך שלוש וחצי שנים

גדליה גל:  מסתבר שהוא היה החייל הכי פעיל בצה"ל - הוא הקים את צוות הרחפנים, שזה צוות שהבינו שחייב לצאת לכל פעילות, והוא יצא למעל 100 פעילויות ביהודה ושומרון

גדליה גל:  הוא היה שם בהרבה אירועים, בהרבה חילופי אש, והוא חזר אלינו כל פעם

גדליה גל:  בבוקר שמחת תורה, כששמעתי את הטילים בירושלים והיינו אמורים להתפלל ביחד, ישר קפצתי למילואים, ליחידה, ירדתי לשטח

גדליה גל:  ב-10:00 כבר הייתי בשטח והתחלנו להילחם

גדליה גל:  הייתי בטוח שיוסף יהיה באיו"ש, אבל מסתבר שהוא מצא את עצמו בכפר עזה

גדליה גל:  אני לא ידעתי שהוא לוחם במרחק כמה קילומטרים ממני

גדליה גל:  הוא הגיע לשם עם הדויד, חילץ את הפצועים ואת ההרוגים מדובדבן, ואז חזר פנימה וחילץ איש שב"כ ששכב שם כמה שעות עם שני כדורים בחזה שאם לא היו מחלצים אותו אז חצי שעה אחר כך הוא כבר היה מת

גדליה גל:  אף אחד לא העז להגיע לשם חוץ מיוסף ושלושה חבר'ה שהיו איתו בדויד

גדליה גל:  אחרי זה הם לבד החליטו, בלי לחכות מפקודות מלמעלה, להיכנס לאזור הצעירים, איפה שחטפו את יותם

גדליה גל:  החבר'ה של הסיור הראו לי את הכדורים בדלתות שיוסף ירה

גדליה גל:  באיזה שהוא שלב הם הוקפו במחבלים, חטפו אר-פי-ג'י לרכב, חטפו שני רימונים, ואנחנו לא יודעים אם הוא שכב שם ודימם כמה שעות עד שהצליחו להוציא אותו

גדליה גל:       יוסף הוא סיפור של "את אחיי אנוכי מבקש"

גדליה גל:  הוא קרא לאחדות, הוא אמר שאין סיכוי שיש דבר כזה סרבנות

גדליה גל:  הוא ביקש את האחים שלו כשהוא נלחם

גדליה גל:  הוא רצה להציל חיים בלי שעניין אותו אם הוא ימות

גדליה גל:  הוא נשוי שנה לאשתו סיני

גדליה גל:  גם לי יצא להיות שם

גדליה גל:  המפקד שלי, שמת לי בידיים, ציווה עלינו לשמור על שתי הילדות שלו

גדליה גל:  גם חבר שלי מהצוות נהרג

גדליה גל:  כשאשתו שלחה לי הודעה ושאלה מה עם דוד, לא יכולתי לענות

גדליה גל:  הוא השאיר ילד בן שנה

גדליה גל:     	 	אנחנו, המשפחות השכולות, באנו לפה מפורום הגבורה כדי להגיד את המובן מאליו

גדליה גל:  אני עדיין במילואים, עדיין לוחם

גדליה גל:  אני זה שבאתי יחד עם המודיעים למשפחה שלי כדי להודיע להם שאח שלי נהרג

גדליה גל:  "זכיתי" לראות איך הם לא מסוגלים לעמוד אחרי הודעה כזאת

גדליה גל:  אני יודע שעוד הודעה כזאת יכולה לבוא

גדליה גל:  אנחנו נלחמים כדי לשחרר את החטופים ולהכריע את חמאס

גדליה גל:  אנחנו מוכנים להילחם ומוכנים למות בשביל להשלים את המשימה של החזרת כל החטופים והכרעת חמאס

גדליה גל:  אנחנו נציב את התנאים שלנו, נוריד את סינוואר על הברכיים כדי שיעמוד בהם

גדליה גל:  אם לא, נוריד אותו עוד יותר על הברכיים

גדליה גל:  גם את הקטארים צריך

גדליה גל:  אין סיכוי שיש ילד בן שנה בשבי ואנחנו מדברים איתם כאילו הכל סבבה, כאילו יש איזה שותף

גדליה גל:  זה בן אדם שמימן את הטרוריסטים האלה

גדליה גל:  אנחנו מדברים כאילו אין לנו שום מנופים, כאילו אין לנו שום יכולת לעמוד על שלנו ולהגיד שאם הם לא ישחררו את החטופים הם יראו מה יקרה

גדליה גל:  החברה חזקה, החיילים חזקים

גדליה גל:  כולם מסכימים, אם ימין ואם משמאל

גדליה גל:  יש דרך, יש מה השיטה הכי טובה, אבל אין מחלוקת

גדליה גל:  יש את מה שאנחנו שומעים מהחדשות ואת מה שגם מגיע מפה - אלה דברים שנשמעים לנו חלשים

גדליה גל:  אנחנו רוצים לתת גב לכל פעולה שתביא להכרעה מלאה

גדליה גל:  אני אמות לפני שחמאס יישאר בחיים בעזה, אני אלחם ואני אמות לפני שזה יקרה

גדליה גל:  אני מקווה שלא תעשו החלטות מדיניות לא בכיוון הזה, זה המינימום שאתם יכולים לעשות בתפקיד שלכם

אודי גורן: 	אני בן דוד של טל חיימי שנרצח ב-7 לאוקטובר וגופתו נחטפה לעזה

אודי גורן:  אני פעיל במטה משפחות החטופים

אודי גורן:  אותנו אתם מכירים היטב, אני לא צריך לחזור על הסיפור שלי

אודי גורן:  אנחנו מגיעים לנקודה שעלות המלחמה משמעותית יותר מחיי אדם

אודי גורן:  אני רוצה לספר לכם על חייל אחר, לא על בן דוד שלי, שבא לעמוד איתנו בעצרת המחאה לאחר שעוד עסקת חטופים נדחתה

אודי גורן:  הבחור הוא סדירניק שאחרי שסחב פציעה וכבר לא היה יכול לעמוד על הרגל יצא הביתה

אודי גורן:  הוא עמד ודיבר איתי בדמעות על זה שהוא מרגיש נקיפות מצפון שחבריו נלחמים ומתים לידו והוא בבית, על כך שהוא לא יכול להשיג את שתי המטרות שהציבו לו

אודי גורן:  מטרה אחת היא מאוד מדידה וברורה: השבת החטופים, כשאנחנו יודעים בוודאות שהיא לא תקרה בדרך צבאית

אודי גורן:  מה שקורה כרגע זה שכל ארבעה ימים מת חטוף בגלל המתקפה הצבאית

אודי גורן:  בכל ארבעה ימים עובר חטוף ממצבת החיים למצבת הארונות

אודי גורן:  המטרה השנייה שהציבו לאותו חייל הייתה מיטוט חמאס

אודי גורן:  מה אותו חייל אמר לי? הקבינט אומר שמיטוט חמאס, אם בכלל, שזו המטרה ששמו מעבר לקשת בענן, תיקח שנים

אודי גורן:  אני הייתי צריך להסביר לו את מה שמדינת ישראל לא אומרת לו

אודי גורן:  אחד, שאחרי שב-7 באוקטובר מדינת ישראל איבדה ריבונות על חלק מהשטח שלה, האנשים האלה במו ידיהם ורגליהם החזירו את הריבונות לנגב המערבי

אודי גורן:  דבר שני, מדינת ישראל הייתה משותקת לחלוטין במשך חודשיים, כשרק בזכות מה שאותם אנשים עשו מדינת ישראל חזרה לתפקד

אודי גורן:  הדבר השלישי, שבעצם זה שהם משנים את המציאות על הקרקע, בעצם זה שנכנסה הפלישה הקרקעית, בעצם זה שהם תפסו את השטח לחמאס והחמאס מאבד ריבונות על הקרקע, הם יצרו קלף מיקוח שלא היה לנו כדי להחזיר את החטופים

אודי גורן:        רוב העם בתחושה מאוד דומה למה שתיארו פה שני האנשים היקרים האלה - שאנחנו מפסידים בשתי המטרות, אבל זה לא נכון, כי מדינת ישראל בזכות הקורבנות החזירה את הביטחון ויצרה את קלף המיקוח הזה

אודי גורן:  עכשיו השלב הבא זה שמדינת ישראל תחליט מה היא רוצה לעשות

אודי גורן:  בשבוע שעבר התפרצו לפה בסערת נפש בני משפחה בעקבות סרטון שפרסם חמאס, בעקבות ההבנה המוחלטת שבכל ארבעה ימים אנחנו מאבדים חטוף

אודי גורן:       אתמול היה כנס התיישבות

אודי גורן:  זה בכלל לא משנה מה דעתי על ההתיישבות, מבחינתי שיתיישבו על הירח, אבל הטיימינג שנעשה הדבר הזה מעיד על סדרי העדיפויות שכרגע נותנים חברי כנסת ושרים בממשלה הזאת

אודי גורן:  עצם זה שהכנס הזה קורה כשיש עדיין 200,000 עקורים בתוך מדינת ישראל והמשאבים לא מופנים אליהם, כשיש ברגעים אלה ועידה בפריז על עסקת חטופים והאשמות מאוד חמורות כנגד ישראל בהאג, מעיד על סדרי עדיפויות לקויים בתוך הממשלה ובתוך הקואליציה

אודי גורן:       חבר הכנסת גפני, דם אחינו זועק אלינו מהאדמה במובן הכי הכי מפורש, הוא זועק אלינו מתוך המנהרות

אודי גורן:  צעקו עליך בשבוע שעבר, ואני לא חושב שהיה צריך לצעוק עליך, אבל כשהיה צריך ידעתם לעמוד על הרגליים

אודי גורן:  כשמדובר בפדיון שבויים, בדיני נפשות ברמה הכי הכי ברורה, האחריות היא עליכם

אודי גורן:  ממש עליכם, על יהדות התורה, להיעמד על שתי הרגליים האחוריות ולהגיד: בסולם הערכים שלנו זה מעל הכל

אודי גורן:  את זה אתם אומרים לנו, אבל זה צריך להיות מגובה במעשים

אודי גורן:  אח של מרב סבירסקי שנמצאת פה היום נרצח אחרי 99 יום בגיהינום על ידי השובה שלו בגלל שצה"ל תקף לידו

אודי גורן:  השובה נלחץ והוא הוציא להורג את אח שלה

אודי גורן:  פדיון שבויים ודיני נפשות זה דבר מוחשי וממשי יותר ממה שהוא היה אי פעם

אודי גורן:  האחריות היא עליכם

אודי גורן:  תודה על הזכות לדבר

משה גפני: אגב, הבנתי לחלוטין את ההתפרצות בשבוע שעבר, וגם נתתי להם להגיד את מה שהם רוצים

משה גפני:  הבטחתי להם שאני אדבר עם ראש הממשלה

אודי גורן: ותגובתך הייתה ראויה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ישבתי עם ראש הממשלה בסוף שבוע שעבר, אמרתי לו את דעתי כפי שאני מביע אותה כאן, כפי שאני אומר אותה למשפחות שנפגשות איתנו, אבל לא הכל בידיים שלנו

משה גפני:  אני לא חבר ממשלה

משה גפני:  גם לא הייתי בכנס הזה שהיה

משה גפני:  בינתיים אני באופן זמני בקואליציה

אודי גורן: האשמה היא לא אליך, אנחנו מודעים לזה, אבל אנחנו מבקשים שתשתמש בכוחך

משה גפני: זה מה שאני עושה

משה גפני:  הבטחתי שאני אעשה ועשיתי, ואני אמשיך לעשות

משה גפני:  הצעות לסדר

משה גפני:  אורית פרקש, בקשה

אורית פרקש הכהן: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, ותודה לכם, הנציגים של פורום גבורה ושל מטה החטופים

אורית פרקש הכהן:  אדוני היושב ראש, העם שלנו בימים אלה הוא מופת ודוגמה שאין כמוהו בכל העולם, עם של אחדות שמראה ערבות הדדית, מסירות נפש ודוגמה אישית

אורית פרקש הכהן:  כואבת לי ההתנהגות וההתנהלות של ההנהגה הכלכלית במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  אנחנו בהפרת חוק נוספת, אנחנו ב-10 ימים עיכוב בהגשת התקציב

אורית פרקש הכהן:  שר האוצר לא טורח להגיש את תקציב 2024 המתוקן לוועדה הזאת בראשותך בפעם השנייה כבר

אורית פרקש הכהן:  אני מתבשרת בכלי התקשורת שהסיבה שהוא מעכב את הגשת התקציב היא כדי לשלב בו את כל הכספים הקואליציוניים

אורית פרקש הכהן:  כדי להימנע מביקורת ציבורית מנסה השר להחביא את הכספים הקואליציוניים בשיטפון העברת הכספים, כשהיועץ המשפטי טרם אישר

אורית פרקש הכהן:       אנחנו יודעים איך התקציב הזה נראה, וראינו את החרפה כבר ב-2023

אורית פרקש הכהן:  בעוד שהחברים, החיילים שלנו והתושבים שלנו, שאלה הילדים שלי והילדים של כולנו, ממשיכים לעשות מילואים, לתרום ולהיות בערבות הדדית, מה אנחנו רואים? ניתוק מוחלט וחרפה מוחלטת

אורית פרקש הכהן:  אחרי שלא סגרו שום משרד, בוועדה פה עוד אישרו הגדלה של כל המשרדים המיותרים בסכומי עתק בתקציב 2023

אורית פרקש הכהן:  מה עושים עכשיו? מחביאים את הכספים, לא מקצצים, ומעלים את המע"מ, את מס הבריאות, מעמיקים את הגירעון

אורית פרקש הכהן:  זו לא דוגמה אישית, זה לא שינוי סדר העדיפות עליו הכריז שר האוצר שבוע אחרי הטבח

אורית פרקש הכהן:  אני לא מבינה למה ועדת הכספים הזאת בראשותך הפכה למלבינה של כל האירוע הזה

אורית פרקש הכהן:  הפרלמנט אמור לפקח על הממשלה, בטח בימים כאלה, וזה לא עניין של קואליציה, אופוזיציה או ימין ושמאל

אורית פרקש הכהן:        	שר השיכון של מדינת ישראל, השר גולדקנופף, עמד אתמול על הבמה בכנס ההתיישבות והודיע שחידוש היישוב היהודי בעזה יהיה תיקון עוול היסטורי

אורית פרקש הכהן:  זה מה שאמר שר השיכון של מדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  אני מציעה שאנחנו נתחיל בוועדה הזאת לדבר סוף כל סוף על השוויון בנטל במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  שיתכבד שר השיכון של מדינת ישראל ויגיד לכל המצביעים שלו להתגייס לצבא הגנה לישראל או לשירות הלאומי במדינת ישראל כדי לשאת בנטל ולקדם את המשימה הלאומית שאתמול הוא הצהיר שצריך לעשות

אורית פרקש הכהן:  מה אנחנו עושים במקום? משנים את הסטטוס קוו והמילואימניקים קורסים מכל חלקי החברה הישראלית

אורית פרקש הכהן:  מהציונות הדתית אנשים מחרפים את נפשם, מהקיבוצים אנשים מחרפים את נפשם, מהימין והשמאל מילואימניקים מחרפים את נפשם, אבל שר השיכון בתקציב 2023 משנה את הסטטוס קוו לטובת העלאת קצבאות אברכים

אורית פרקש הכהן:  אני לא יכולה יותר לשאת את החרפה הזאת ולשתוק בשם האחדות, אני לא יכולה שלא נספר לעם מה שקורה פה

אורית פרקש הכהן:       אני הולכת להגיש דיון מהיר בוועדה הזאת, כי הגיע העת לדבר על חוק שירות ישראלי, על כך שכל אחד ואחד יישא בנטל בימים של העמקת גירעון, בימים שהולכים להאריך את השירות של הסדיר, בימים שמעלים את תקופת המילואים

אורית פרקש הכהן:  מדינת ישראל לא תשרוד ביטחונית ולא כלכלית עם המודל שקיים היום

אורית פרקש הכהן:  הגיע הזמן לדבר על הדברים האלה, אי אפשר לטאטא את זה, ואתה יודע בדיוק על מה אני מדברת

אורית פרקש הכהן:  כן אחדות, כן ערבות הדדית, וכן דוגמה אישית גם בכסף

ולדימיר בליאק: אנחנו בימים קשים, 25 משפחות עדיין יושבות שבעה

ולדימיר בליאק:  ביום שישי ביקרתי שתי משפחות, את משפחת קונוביץ' מהרצליה ואת משפחת גולדמאכר מרמת גן שיקיריהם נפלו בשבוע שעבר, משפחות של עולים חדשים ששילמו את המחיר הנורא מכל

ולדימיר בליאק:  באמת שכול, כאב שאין לו סוף

ולדימיר בליאק:  אתמול ראיתי שרים וחברי כנסת מהקואליציה שרקדו בכנס ההתיישבות ההזוי כאן בירושלים

ולדימיר בליאק:  חשבתי על המילואימניקים, חשבתי על המשפחות של אנשי הקבע שלא מקבלות סיוע, חשבתי על המפונים ובעלי עסקים, חשבתי על כך שהממשלה הזאת ביטלה החל מחודש ינואר את מתווה הפיצויים לבעלי עסקים כי כנראה מבחינת הממשלה חזרנו לשגרה והמלחמה הסתיימה, חשבתי על המפונים שהילדים שלהם לא לומדים והמשפחות מתפרקות, חשבתי על הקיצוץ של 108 מיליון שקל בסל התרופות, חשבתי על ייבוש החינוך הממלכתי, על קיצוץ ממוקד בחינוך הממלכתי בתקציב שאנחנו מצפים שיגיע מתי שהוא לכאן

ולדימיר בליאק:  כנראה שמישהו צריך להזכיר לכל השרים ולחברי הכנסת ש-130,000 ישראלים מפונים מבתיהם כבר ארבעה חודשים

ולדימיר בליאק:  מישהו צריך לומר להם שלפני שחושבים על התיישבות במקום כזה או אחר, אולי זה הזמן להחזיר את ההתיישבות היהודית ליישובי העוטף וליישובי הצפון, לכל היישובים שאיבדנו בהם את הריבונות באשמת הממשלה הזאת

ולדימיר בליאק:  הסתכלתי על הריקודים האלה אתמול ונזכרתי בבדיחה על הילד שכשחזר הביתה עם תעודה שכולה נכשל אבל עם ציון מצוין בשיעורי מחול, אבא שלו אמר לו: איך עם תעודה כזאת יש לך עוד מצב רוח לרקוד

ולדימיר בליאק:  זו בושה גדולה לממשלה הזאת, זו בושה גדולה לקואליציה הזאת, והגיע הזמן לממשלה אחרת

משה גפני: אני עובר לתקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה) (הוראת שעה), התשפ"ד-2023

אפרת ריץ': התקנות באות בהמשך לחוק הארכת מועדים שאישרנו בסוף נובמבר האחרון

אפרת ריץ':  המטרה הייתה התחשבות במצב המיוחד של המלחמה

אפרת ריץ':  אנחנו דוחים ומאריכים תקופות הן לטובת הנישום והן לטובת הרשות המינהלית

אפרת ריץ':  הבאנו בזמנו את התקנות במסגרת החוק, אבל הוועדה ביקשה להפריד אותן לדיון אחר

שולמית אלוני: היו שלושה סטים של תיקוני תקנות בתוך החקיקה, בתוך חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים

שולמית אלוני:  אמרנו אז לרשות המסים שאם הם רוצים לבוא עם תיקון של תקנות, הם צריכים לתקן את התקנות בתקנות, לא באמצעות חקיקה ראשית

שולמית אלוני:  הם אמרו בזמנו שהם יביאו את זה באותו שבוע, אבל זה לקח להם קצת יותר מזה

שולמית אלוני:  יש פה שלושה מהסטים ועוד סט נוסף של תקנות מע"מ שלא היו במקור

אפרת ריץ': נתחיל מתקנות מיסוי מקרקעין

אפרת ריץ':  מדובר בתיקון בהוראת שעה, תיקון לתקנה 2(1א)(2)

אפרת ריץ':  ההסדר שקיים בסעיף הזה אומר שבמכירת זכות במקרקעין תוחזר לרוכש שישית ממס הרכישה ששולם, אם תוך 24 חודשים מתקבל היתר לבניית דירה

אפרת ריץ':  אנחנו מאריכים את התקופה הזאת לקבלת ההיתר, את אותם 24 חודשים אנחנו מאריכים בשלושה חודשים

משה גפני: אם נשארת לו דירה אחת?     

אפרת ריץ': לא, זה מה שהיה בחוק

אפרת ריץ':  כאן מדובר בהסדר שקיים בתקנות

משה גפני: אתם מאריכים את זה בעוד שלושה חודשים?     

אפרת ריץ': נכון

שולמית אלוני: בחוק היו שני מודלים של הארכות

שולמית אלוני:  המודל הראשון היה בסעיף 2, שאמר שאם חל יום תחילתה של תקופה שנקבעה בהוראות החיקוקים לפני תום התקופה הקובעת של שלושת החודשים, זאת אומרת מ-7 באוקטובר עד 7 בינואר, והיום האחרון של אותה תקופה בתוך השלושה חודשים, אז מאריכים את היום האחרון בשלושה חודשים

שולמית אלוני:  אחר כך הייתה גם הוראת סעיף 3, שהתייחסה לחיקוקים שנוגעים להארכת תקופות לענייני דירה יחידה ודירות מגורים

שולמית אלוני:  המנגנון שם אומר שבמצב שבו חלה תקופה מוגדרת, כולה או חלקה, בתוך התקופה הקובעת, לא משנה אם זו התחלה של התקופה, אמצע או הסוף, יידחה היום האחרון של התקופה המוגדרת בשלושה חודשים

שולמית אלוני:  לא הלכתם כאן לפי המודל של סעיף 2, הלכתם לפי המודל של סעיף 3, נכון?     

אפרת ריץ': נכון

שולמית אלוני: תסבירי למה

אפרת ריץ': החשיבה במקור הייתה להביא את זה במסגרת סעיף 2, אבל בגלל שהתקבלו פניות ציבור בהקשר הזה העברנו את זה למנגנון של סעיף 3, שהוא מנגנון מיטיב יותר, הוא ארוך יותר מבחינת התקופה שזכאים לתוספת תקופת הארכה

אפרת ריץ':  המנגנון הזה קובע שהתקופה תוארך בשלושה חודשים, לפי המאוחר מבין השניים: או שהמועד נופל ביום האחרון של התקופה הקובעת, זאת אומרת ב-7

אפרת ריץ': 1, ואז תקבל שלושה חודשים עד ה-7

אפרת ריץ': 4, או שחלק מהתקופה של אותם 24 חודשים נופל בתקופה שבין ה-7

אפרת ריץ': 10 עד ה-7

אפרת ריץ': 1, שאז תקבל עוד שלושה חודשים מתום המועד שעומד לרשותך היום

אורית פרקש הכהן: כל פעם מגיעים לפה ודנים בצורה גורפת האם להאריך בשלושה חודשים או לא להאריך בשלושה חודשים את הדברים האלה לטובת המאמץ המלחמתי, לטובת מי שמשרת, אבל בפועל חוסר הוודאות כאן מאוד גדול

אורית פרקש הכהן:  יש אנשים שנמצאים במילואים ואנשים ששוחררו מהמילואים

אורית פרקש הכהן:  למה לא להוסיף סעיף לטובת משרתי מילואים? למה לא לכתוב שתינתן הארכה של שלושה חודשים מיום סיום צו המילואים? אין ביכולתו של אדם שנמצא במילואים לעמוד בלוחות הזמנים האלה של כל ההגשות, השומות, העררים וכו'

אורית פרקש הכהן:  למה לא להגיד שלמרות כל האמור בסעיף זה, לאדם שמראה צו מילואים יהיו שלושה חודשים מהרגע שבו המילואים שלו יסתיימו? אנחנו יודעים מה קורה בצפון ואנחנו יודעים שיש עוד גל של גיוסים

שגית שער לקור: אנחנו מאריכים לכולם בשלושה חודשים

שגית שער לקור:  מי שמוציא היתר בנייה לא מוציא את זה ממש עכשיו

שגית שער לקור:  גם אם הוא מוציא את זה עכשיו, בתקופה הזאת, הוא לא יקבל את היתר הבנייה תוך שלושה חודשים

שגית שער לקור:  היו לו שנתיים להגיש את היתר הבנייה

שגית שער לקור:  אנחנו לא באים רק לאלה במילואים ואומרים להם שאנחנו מאריכים להם בשלושה חודשים

שגית שער לקור:  המטרה היא לתת לכולם את הארכה של שלושה חודשים, לפי המועד המאוחר ביותר

אורית פרקש הכהן: אני שואלת כללית

משה גפני: צריך שיהיה דין שונה למי שנמצא במילואים

אורית פרקש הכהן: פשוט להוסיף סעיף, כי עכשיו מתחילים להיות גיוסים מאוד ממוקדים, יש גל שני של מילואים בצפון, בדרום

שגית שער לקור: בחיילי מילואים שמגיעים אלינו אנחנו מתחשבים ואנחנו מאריכים

שגית שער לקור:  לא ניתן להאריך מועד מהותי אלא רק בחקיקה

שגית שער לקור:  מועד מהותי מתייחס, למשל, למכירת דירה תוך 18 חודשים, מתייחס לתקנה 2(1א) לגבי היתר בנייה

שגית שער לקור:  אלה מועדים מהותיים שאנחנו לא יכולים להאריך אלא רק בחקיקה

שגית שער לקור:  המקרים הפרוצדוראליים, כמו הגשת השגה, הגשת תיקון שומה, הם מקרים שאנחנו בוחנים בהתאם - -     

אורית פרקש הכהן: את מסכימה איתי שהמון מילואימניקים נאלצים לבוא ולהתחיל להתעסק עם הגשת השגה, עם כך שיש להם עוד משהו על הראש?     

אפרת ריץ': הם בדרך כלל מיוצגים

אורית פרקש הכהן: אז מה אם הם מיוצגים? הם צריכים להתקשר לעורך דין, ואז העורך דין אומר להם: תקשיבו, פספסנו, צריך להגיש השגה

אורית פרקש הכהן:  למה לא לחשוב בשכל ולהוסיף סעיף כללי שאומר שמבלי לגרוע מהאמור לעיל, מי שיש לו צו מילואים מקבל מרגע זה עוד חצי שנה? למה לא פשוט להתייחס לגופם של אנשים?     

אפרת ריץ': חשבנו שהאיזון הנכון הוא מה שהבאנו כאן, הארכה גורפת כללית

אורית פרקש הכהן: זה נכון לזמן של לחימה כללית

אליהו דלל: זה נכון, כמו שאורית אומרת, להחריג את חיילי המילואים

שגית שער לקור: אבל לא כל מי שבמילואים נמצא בעזה

שגית שער לקור:  יש כאלה שעדיין יכולים להגיש, לעשות

אפרת ריץ': חשבנו שהאיזון הנכון, כמו שאמרתי, הוא לתת הארכה גורפת, הארכה כללית, ולתת מענה למקרים - -     

משה גפני: מה אתן עושות כשבא אליכם מישהו שהוא חייל מילואים ואומר שהוא לא הספיק להכין השגה או משהו אחר?     

שגית שער לקור: אנחנו מאריכים

משה גפני: אבל אסור על פי החוק

שגית שער לקור: ניתן להאריך את המועדים של הגשת השגה

אליהו (אלי) רביבו: ההשגה היא לא מהותית

שגית שער לקור: בדיוק, זה פרוצדוראלי

משה גפני: ואם עבר המועד של מכירת דירה?     

שגית שער לקור: זה כבר יותר בעיה, זה עניין של חקיקה

משה גפני: מה אתם עושים לגבי אחד כזה שמראה לכם את הצו שהוא קיבל, מראה לכם איפה שהוא נמצא?     

שגית שער לקור: בגלל זה נתנו ארכה

אורית פרקש הכהן: הוא בברוך

אורית פרקש הכהן:  מה שהם כתבו נכון היה לעולם שבו כולם מגויסים

שולמית אלוני: בחוק נקבעה גם הוראה שאומרת ששר האוצר, באישור ועדת הכספים, רשאי, בצו, להאריך את התקופה הקובעת בתקופות נוספות שלא יעלו על שלושה חודשים כל אחת

שולמית אלוני:  מה קורה אם השר, באישור ועדת הכספים, יחליט להאריך?      

אפרת ריץ': אנחנו נצטרך להביא תקנות חדשות

משה גפני: האם אנחנו יכולים לבוא לשר האוצר ולומר לו: תאריך לחייל המילואים בשלושה חודשים?      

שולמית אלוני: הוא יכול להאריך לא רק לגבי חייל המילואים

שולמית אלוני:  הארכה תהיה ביחס לכלל הציבור

משה גפני: למה?     

שולמית אלוני: כי אין פה הבחנות לגבי קבוצות שונות של אוכלוסייה

אורית פרקש הכהן: זה רק מחזק את מה שאנחנו מעירים

אורית פרקש הכהן:  יש פה ואקום מסוים

משה גפני: צריך לתקן את החוק

אורית פרקש הכהן: למה? בתקנות האלו אפשר להגיד: מבלי לגרוע מהאמור לעיל, כל תקופות הארכה יחולו מהרגע שהאדם סיים את המילואים שלו

אורית פרקש הכהן:  מילואים זה לא אותו רציונל, שלומית

משה גפני: אם מאריכים, מאריכים לכולם

אפרת ריץ': מאריכים לכולם, או לעניינים מסוימים

שולמית אלוני: גם אם תבוא הארכה לחוק, זה לא יוארך בהתאם, נצטרך לחכות שרשות המסים תבוא להאריך את זה

שולמית אלוני:  רשות המסים אמרה שלא כל קבוצת המילואים לוחמת בשטח

אורית פרקש הכהן: אבל משפטית זה אפשרי מבחינתנו

שולמית אלוני: צריך לבחון אם ההבחנה הזאת לא יוצרת איזו שהיא פגיעה מבחינת קבוצות אחרות

שולמית אלוני:  למשל, יש את קבוצת המפונים

שולמית אלוני:  האם את רוצה לייחד גם אותה? כשנותנים הוראה שחלה על כולם, אז היא חלה על כולם באופן שוויוני, אבל כשאת מתחילה להתייחס לקבוצה ספציפית - -     

אורית פרקש הכהן: משפטית מותר לנו לשים את זה, כי תמיד אפשר להגיד שההבחנה היא שהאדם הזה פיזית לא מגיש

אורית פרקש הכהן:  הרי אין להם אפילו טלפונים

שולמית אלוני: זה לא בהכרח שהוא לא יכול להגיש, כי יש בתוך קבוצת המילואים אנשים שמשרתים קרוב לבית

אורית פרקש הכהן: אז אולי נגיד: מבלי לגרוע מהאמור לעיל, ראש רשות המסים יהיה מוסמך לקבוע קטגוריות של משרתי מילואים שלגביהם הארכות האלו תחולנה מתום תקופת הגיוס

אורית פרקש הכהן:  מה יקרה אם ניתן את זה למי שנמצא בחדרים קדמיים ולא בהכרח בתוך עזה?     

אפרת ריץ': אלו בדיוק השאלות שזה ייצר

אורית פרקש הכהן: אז מה? הכי קל לבוא ולהגיד כל פעם שלושה חודשים, ואז המסכן הזה תקוע עם מה שהיא הסבירה על הדירה

אורית פרקש הכהן:  תתאמצו, תעשו עבודה

אפרת ריץ': אנחנו לא מפחדים מעבודה, זאת לא הנקודה

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שלא חשבתם על זה

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שזו נקודה נכונה, שאפשר להסמיך אתכם לעשות את זה

אפרת ריץ': זו שאלה שעלתה במסגרת החוק

אפרת ריץ':  גם שם הוחלט שהדבר הנכון הוא לתת הארכה גורפת

אפרת ריץ':  בעניינים של דחיית תשלומים נתנו התייחסות מיוחדת לקבוצות מיוחדות, אבל כאן חשבנו שנכון לתת את הארכה הגורפת ביחד עם שיקול דעת

אפרת ריץ':  לא קיבלנו איזה שהן פניות או תלונות בהקשר הזה

אפרת ריץ':  אנחנו לא חושבים שנכון להיכנס לייחוד של קבוצות מסוימות, זה מעורר הרבה שאלות בעייתיות

שולמית אלוני: משרד המשפטים, יש לכם עמדה בעניין? גם בוועדות אחרות אושרו הארכות מועדים, למשל ביחס לדיונים בבתי משפט

שולמית אלוני:  האם אתם מכירים איזו שהיא התייחסות ספציפית לחיילי מילואים בתוך המסגרות של הארכות מועדים?     

ליהי קושנר גינוסר: כמו שאפרת אמרה, יש חוק הארכת מועדים ביחס לחוזה, פסק דין ותשלומים שמתייחס רק לחיילי מילואים

ליהי קושנר גינוסר:  מלבד זה, למיטב זכרוני, רוב החוקים נותנים הארכות גורפות ולא מתייחסים לקבוצות מסוימות בשל הקשיים שרשות המסים העלתה

ליהי קושנר גינוסר:  לא בחנו את האפשרות הזאת

ליהי קושנר גינוסר:  יכול להיות שרשות המסים בחנה והגיעה למסקנה שלא נכון לעשות את ההבחנות האלו

משה גפני: אנחנו נמצאים בתקופת לחימה, יש אנשים שהם לא פה כי הם נשלחו על ידי המדינה

משה גפני:  אנחנו עכשיו מדברים על הארכת מועדים, שזה ראוי ונכון, ואני מניח שכמו שאישרנו את החקיקה אנחנו נאשר גם את התקנות, אבל אנחנו לא יכולים להתעלם מזה שיש אנשים שנמצאים בעזה, שנמצאים במילואים זמן רב ולא יכולים לעשות את הפעולות שהם נדרשים לעשות

משה גפני:  אין אפשרות חוקית לאפשר, לפחות למנהל רשות המסים, שבתקופה כזאת הוא יאריך למועדים נוספים?     

ליהי קושנר גינוסר: אני אשמח לבדוק את זה

ליהי קושנר גינוסר:  אני לא יודעת לענות לך תשובה אד הוק

משה גפני: זה נראה מוזר מאוד

אפרת ריץ': אנחנו חושבים שזה לא המנגנון הנכון

אפרת ריץ':  אנחנו חושבים שהמנגנון הנכון הוא ארכה כללית

אורית פרקש הכהן:     אנחנו חושבים אחרת

אורית פרקש הכהן:  אנחנו מאריכים עכשיו בדיעבד

משה גפני: אני לא מתווכח על התקנות האלו, אני מדבר על התוספת

משה גפני:  למה אי אפשר להסכים שמנהל רשות המסים יהיה מוסמך, באישור ועדת הכספים, להאריך מועדים לכאלה שנמצאים במילואים?     

אורית פרקש הכהן: אתם לא מתחייבים לכלום

אורית פרקש הכהן:  לראש רשות המסים יש את הזכות לבוא לוועדה ולהגיד: וואלה, המלחמה הולכת ומתפזרת, אלו הקבוצות שאני מאריך להם עד תום צו הגיוס

אורית פרקש הכהן:  אם הוא בוחר שלא כי אתם חושבים שבכל זאת המנגנון הכללי הוא טוב, אל תחזרו אלינו

משה גפני: הבנתי את מה שאתם אומרים, את זה שזה יכול להיות נכון גם לגבי קבוצות אחרות שעליהן לא דיברנו

משה גפני:  אנחנו לא אומרים מה לעשות, אנחנו אומרים שיש מסגרת של חיילי מילואים שהמוסמך להחליט לגביהם זה אתם, זה מנהל רשות המסים

משה גפני:  אנחנו רוצים להסמיך אותו לקחת את הקבוצה הזאת כקבוצה ולהאריך לה את המועד

אליהו (אלי) רביבו: למה צריך להשאיר לו את זה לשיקול דעת?      

משה גפני: הם אומרים שיכול להיות שיבואו קבוצות אחרות ויגידו: למה אנחנו לא

ליהי קושנר גינוסר: עכשיו אנחנו מדברים על הסדר אחד, אבל יכולים להיות המון הסדרים בחוק, המון מועדים שקבועים, המון תקופות

ליהי קושנר גינוסר:  רשות המסים בחנה יחד עם הגורמים המקצועיים והגיעה למסקנה שאלו התקופות שצריך להאריך, אבל  נשמח לתת לרשות לבחון את זה עוד פעם

שולמית אלוני: גם צריך לזכור שבתקופות שהארכנו במסגרת החקיקה, לא בתקנות שהן השארית של מה שנשאר מהצעת החוק, אין התייחסות מיוחדת

אורית פרקש הכהן: זה בדיוק העניין, הנסיבות השתנו

אורית פרקש הכהן:  בתחילת הלחימה זה היה כולם, אבל עכשיו יש גלים שהם יותר ממוקדים

שולמית אלוני: אם נחיל תיקון כזה, הוא צריך להיכנס לא רק במסגרת התקנות, הוא צריך להיכנס גם במסגרת החקיקה כי שם המאסה הגדולה

אורית פרקש הכהן: זה לא גורע מלתקן לפחות משהו אחד פה

ליהי קושנר גינוסר: בגלל זה נעשה חוק מסוים לטובת המילואימניקים

ליהי קושנר גינוסר:  יכול להיות שיש תשלומים נוספים שמילואימניקים משלמים, שיש תקופות נוספות שחלות עליהם במסגרת חקיקה אחרת שהיא לא חקיקת מס

אורית פרקש הכהן:  אולי זאת תהיה ההזדמנות לפרוץ איזה פרץ ולהגיד שאנחנו מסמיכים את ראש רשות המסים לקבוע הארכות מסוימות באישור ועדת הכספים

שולמית אלוני: אם הולכים על מהלך כזה של תיקון בתוך התקנות, אז גם בחקיקה הראשית שקובעת את המסגרת הרחבה יותר של הסעיפים יהיה צריך לתקן

שולמית אלוני:  השאלה אם באמת קיים רציונל לייחד דווקא את חיילי המילואים, והאם זה נכון ביחס לכל חייל מילואים

שולמית אלוני:  כמו שאמרה ליהי, יש חקיקה שהתייחסה באופן ספציפי לחיילי המילואים, לכן לא בטוח שנכון פה להחיל את זה

שולמית אלוני:  יכולות להיות קבוצות שונות ונוספות, כמו למשל מפונים שפונו מבתיהם ופחות זמינים

שולמית אלוני:  אני מאמינה שהחשיבה פה הייתה להביא בחשבון תקופות הארכה, כמו שנעשה גם בקורונה, במבט רחב על כלל המשק, להבין שיש כרגע איזו שהיא בעיה כלל משקית, איזה שהוא צורך לייחד פה איזו שהיא הארכת מועדים ביחס למצב שבו נתון המשק בכללותו

שולמית אלוני:  צריך להבין אם באמת יש איזו שהיא הצדקה לייחד בהקשר הזה את חיילי המילואים על פני קבוצות אחרות

אפרת ריץ': השאלה גם אם יש צורך

אפרת ריץ':  צריך לראות את ההסדרים של התקנות כדי לראות אם בכלל צריך, כי רוב האנשים בדרך כלל מיוצגים והמייצגים לא בהכרח נמצאים במילואים

אפרת ריץ':  אם הם כן נמצאים, נתייחס לאותם מקרים בשיקול דעת

אפרת ריץ':  אנחנו לא חושבים שצריך לייחד התייחסות ספציפית בהקשר הזה לקבוצה מסוימת

אפרת ריץ':  הדבר הנוסף זה השאלות לגבי איזה קבוצות זה יחול לגביהן ואיזה לא

אורית פרקש הכהן: אולי הייתי צריכה לדבר אתמול עם מישהו מכם כדי שהדבר הזה יהיה יותר בשל

אורית פרקש הכהן:  העוזר הפרלמנטרי שלי, שיצא עכשיו מעזה אחרי שלושה חודשים, העלה את הנקודה הזאת

אורית פרקש הכהן:  הוא מחליף עכשיו מישהו שגויס לסיבוב שני

אורית פרקש הכהן:  הוא העיר הערה כל כך נכונה וכל כך מתבקשת

אורית פרקש הכהן:  בוא נראה אם אפשר למצות פה את הדיון, כי ההצעה של הרב גפני מאוד מתונה, היא ממש מעבירה את הכדור אליכם ונותנת לכם גמישות

אליהו (אלי) רביבו: אני חושב שהיא מתונה מידי

אליהו (אלי) רביבו:  כל הרציונל של חוק הארכת התקופה הוא להתחשב בנסיבות העניין שבעטיין אנשים לא עומדים במועדים

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מבקשים טיפה להתאים את זה יותר, שלא יהיה מקום של שיקול דעת

אליהו (אלי) רביבו:  בדרך כלל מי שמגויס בצו 8 בימים האלה, בתקופה הזאת, זה לא בגלל שהוא מבצע תפקיד עורפי של 08:00-16:00, כשגם בתפקיד של 08:00-16:00 יש פחות זמינות

אליהו (אלי) רביבו:  כשאנחנו באים לחוקק ולתקן תקנות של הארכת תקופה ודחיית מועדים לתשלום, בנסיבות העניין אנחנו יוצקים לתוכו תוכן

אליהו (אלי) רביבו:  אם חיילי המילואים הם לא מהות התוכן של נסיבות העניין, זה טיפה מעקר את זה

ליהי קושנר גינוסר: מדובר פה בארבעה סטים שעוסקים בנושאים מסוימים, כשחלקם הם נושאים שבהם יש מיוצגים באופן די גורף

אורית פרקש הכהן: מה זה "מיוצגים"? יש עורך דין שצריך להרים אליו טלפון, שצריך לזכור לדבר איתו

אורית פרקש הכהן:  כשהחבר'ה האלה יוצאים מהמילואים קשה להם לחזור לשגרה, קשה להם לתפקד, ואני רואה את זה גם על הילדים שלי שהם לא בתהליך של רכישת דירה

אורית פרקש הכהן:  אתן חיות את זה בדיוק כמוני

אורית פרקש הכהן:  אני לא מתייחסת אליכן כאילו אתן לא חלק מהתקופה הזאת

ליהי קושנר גינוסר: גם יש אוכלוסייה של אנשי קבע

אורית פרקש הכהן: אז מה את אומרת? לא מגיעה לו ארכה של שלושה חודשים מהרגע שהוא יסיים את הצו שלו?     

ליהי קושנר גינוסר: אי אפשר לבחון את זה מעכשיו לעכשיו, צריך רגע להסתכל

אורית פרקש הכהן: זו ההצעה

אליהו (אלי) רביבו: ואז עוד פעם זה יהיה בדיעבד

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש רגע להתייחס לעניין המיוצגים והלא מיוצגים

אליהו (אלי) רביבו:  אין מי שלא מיוצג באמת

אליהו (אלי) רביבו:  נדיר שבשלב כזה יהיה מישהו שלא יהיה מיוצג

אליהו (אלי) רביבו:  כמי שבילה לא מעט בוועדות תכנון ובנייה ובכל ההליכים הפרוצדוראליים במשרדים השונים, אני אומר לכם שאחוז המייצגים שמגיעים בפועל להניע תהליכים הוא אחוז מאוד מאוד קטן

אליהו (אלי) רביבו:  אם לא בעל העניין עצמו מטרטר ומטורטר בין המשרדים ומניע את התהליכים

אליהו (אלי) רביבו:  הוא לא באמת יכול לסמוך על כך שמי שמייצג אותו יבצע למענו את כל הפעילות מעבר לפעילות המשרדית עצמה, אלא אם כן זה משהו שהוא ממש נקודתי

אליהו (אלי) רביבו:  אם הנישום עצמו לא חי את זה, לא מחייה את התהליך ולא מבקר אותו, הוא לא באמת ישלים את התהליכים שלו

אליהו (אלי) רביבו:  שלושה חודשים במושגים האלה זה כלום ושום דבר

אליהו (אלי) רביבו:  מהרגע שמגישים בקשה לדף מידע תכנוני עד הרגע שמקבלים היתר לוקח שנתיים

אפרת ריץ': 	נעשו מספר הסדרים בהקשר של הארכות מועדים, כאשר רק אחד מהם התייחס באופן ספציפי לקבוצות של המילואימניקים, המשרתים וקבוצות נוספות – זה היה ההסדר של דחיית תשלומים

אפרת ריץ':  יש הסדר כללי של הארכת מועדים

אפרת ריץ':  אנחנו בהסדר ספציפי של רשות המסים

אפרת ריץ':  גם בהסדר הכללי של הארכת מועדים לא ראו לנכון להתייחס באופן ספציפי לקבוצות

אליהו (אלי) רביבו: חבל

אפרת ריץ': ניתן סעיף כללי שהוארך מפעם לפעם

אפרת ריץ':  לא ניתנה התייחסות ספציפית לקבוצות, כי חשבו שהדבר הנכון הוא הארכות גורפות ואפשרויות לשיקול דעת ככל שהחוק מתיר

אפרת ריץ':  בהינתן שבתקנות האלו מדובר לרוב באנשים מיוצגים ובהסדרים ספציפיים שלא שמענו לגביהם טענות או בעיות של מילואימניקים שלא יכולים לממש את הזכויות שלהם, אנחנו חושבים שנכון להביא את זה באופן גורף, לא ליצור את אותן בעיות והשלכות רוחב של קבוצות

אליהו (אלי) רביבו: יכול להיות שהסיבה ששאר הסטים לא התייחסו באופן פרטני יותר הייתה בגלל שבאותה עת שבה הם נדונו המצב במדינה היה יותר כאוטי וכלל האוכלוסיות לא יכלו לעמוד במועדים

אליהו (אלי) רביבו:  עכשיו אנחנו מצטמצמים לאיזו שהיא ישורת שבה המשק חוזר אט אט לפעילות, פרט לאותם חיילים שנמצאים בצו 8

שגית שער לקור: המיוצגים אצלנו מיוצגים על ידי עורכי דין

שגית שער לקור:  בוועדות התכנון זה המהנדסים, לא בעלי ההיתר

משה גפני: 	דיברתי עם מנהל רשות המסים, הוא אמר שהוא לא שולל את זה

אפרת ריץ': אנחנו נבחן את הבקשה ונשיב בהקדם

משה גפני: שלומית, אני מבקש ממך, אם אפשר, להכין חוק על חיילי המילואים

משה גפני:  יש את החלק שלגביו אנחנו מבקשים שתהיה סמכות למנהל רשות המסים, באישור ועדת הכספים, להאריך לחיילי המילואים

משה גפני:  אומרת שלומית שזה בכלל לא פשוט שהוא יוכל להאריך רק לחיילי מילואים

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שכן

משה גפני: הוא לא שלל את זה

משה גפני:  הוא אמר שהם יבואו לפה עם החלטה

משה גפני:  אורית, היות והעלית את העניין הזה, צריך לדון על כל המכלול

משה גפני:  אם אנחנו דנים על כל המכלול, צריך חוק

אורית פרקש הכהן: למרות שלפעמים גם התיקון הקטן גורם להכל לקרות

משה גפני: אני בעד לעשות את שני הדברים במקביל

משה גפני:  האחד, לנסות להכניס את זה בתוך הנושא הזה, וזה תלוי במנהל רשות המסים

אורית פרקש הכהן: רגע של נחת בוועדה, היושב ראש

אורית פרקש הכהן:  תודה רבה לך

משה גפני: ושניים, אני מבקש מהיועצת המשפטית להכין חוק שאומר שכל המועדים בכל הנושאים שעומדים על סדר היום ונוגעים לחייל המילואים יוארכו עד שיסתיים שירות המילואים שלו

אורית פרקש הכהן: זה ייקח זמן

משה גפני: אמרתי שני דברים במקביל

אורית פרקש הכהן: התיקון יהיה נהדר

משה גפני: הוא יותר קל וגם יותר מסובך

משה גפני:  הוא יותר מסובך, כי אז יבואו ויגידו: למה רק אלה ולא אלה

אורית פרקש הכהן: זה מצוין, כי אז יתקנו לכל אורך השדרה

משה גפני: זה לא פשוט, כי אז יכולים לבוא כאלה עם תירוצים אחרים, שזה מה שרשות המסים טוענת

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שזה יעבוד

אפרת ריץ': אני עוברת לתקנות מע"מ

אפרת ריץ':  התיקון של תקנות מע"מ לא הובא בחוק

אפרת ריץ':  מכיוון שקיבלנו פניות ציבור בהקשר הזה, החלטנו להביא את התיקון של התקנה

שולמית אלוני: זה עניין חדש

אפרת ריץ': נכון

אפרת ריץ':  כאן מדובר בתקופת הארכה של 24 חודשים שבנסיבות מסוימות ניתן פטור ממס

אפרת ריץ':  בסוף ה-24 חודשים, אם הדירה לא נמכרה, הבן אדם מחויב במס

משה גפני: למה אתם מבקשים להאריך?     

אפרת ריץ': כי קיבלנו פניות ציבור בהקשר הזה

משה גפני: את יודעת להסביר למה להאריך?     

אפרת ריץ': מדובר בשימוש במקרקעין לצורך עצמי

אפרת ריץ':  אם זה שמשכיר הוא גם זה שבנה, רואים את זה כשימוש לצורך עצמי, מעין מכירה עצמית, ולכן השכרה כזאת לא פטורה ממע"מ

אפרת ריץ':  במקרים מסוימים, שזה חריג לחריג, נותנים תקופה של 24 חודשים שבהם זה לא ייחשב לצורך עצמי ואתה תהיה פטור

אפרת ריץ':  זה סוג של זמן שמאפשר לך למכור בלי לחייב אותך במע"מ

אפרת ריץ':  פנו אלינו וביקשו להאריך את התקופה שמאפשרת לדחות את החיוב במע"מ לגבי המכירה

משה גפני: למה לדחות?       

אפרת ריץ': כי זה נותן עוד זמן להשכיר את הדירה עד שיוכלו למכור

שולמית אלוני: הרעיון היה שבגלל המצב במשק ובגלל שמדובר במצב מלחמה אין הזדמנות - -     

ינון אזולאי: אני לא יודע למה הדחייה שלכם היא לשלושה חודשים ולא ליותר מכך?     

אפרת ריץ': כל הארכות הן לשלושה חודשים

ינון אזולאי: אני מבין שכל הארכות הן לשלושה חודשים, אבל כבר סיימנו שלושה חודשים מאז תחילת הלחימה, אנחנו בתחילת החודש הרביעי, צריכים להביא עוד הארכה

ינון אזולאי:  אנחנו עוד פעם מביאים הארכה רטרו

אורית פרקש הכהן: ההצעה של היושב ראש יכולה לפתור את זה

אורית פרקש הכהן:  זה יהיה נכון בעיקר ללוחמים, למגויסים

ינון אזולאי: גם למפונים

אורית פרקש הכהן: הוא מדבר על אנשים רגילים שצריכים יותר משלושה חודשים?      

ינון אזולאי: אני מדבר על מפונים

ינון אזולאי:  המפונים יודעים עכשיו מה קורה איתם?     

משה גפני: לא רק מפונים

ינון אזולאי: גם

אורית פרקש הכהן: אתה רוצה שזה יהיה ארבעה חודשים

משה גפני: למה שלושה חודשים?     

אפרת ריץ': בתקנה הזאת כמעט ולא מדובר באנשים פרטיים, כי זה שמשכיר את המקרקעין צריך להיות גם זה שבנה

אפרת ריץ':  מדובר בדרך כלל בקבלנים, ביזמים

ינון אזולאי: אם זה קבלן שבנה רק וילה אחת, הוא גם נחשב, הוא גם נכנס לתוך זה, נכון?     

אפרת ריץ': אם הוא בנה לעצמו

ינון אזולאי: זה יכול להיות גם מפונה או חייל מילואים שהוא קבלן

ינון אזולאי:  יש קבלן קטן שבונה חמש יחידות דיור, יש קבלן גדול שבונה 100 יחידות דיור

אפרת ריץ': הסיבה לארכה היא היכולת למכור את הדירות

אפרת ריץ':  אנחנו יודעים שיש איזו שהיא האטה מסוימת בשוק

ינון אזולאי: אני מסכים איתך, לכן אני אומר שיש בין המפונים ובין המילואימניקים גם קבלנים

אפרת ריץ': אם נאריך את זה מעבר לשלושה חודשים, זה ישלח איזה שהוא מסר של צינון והקפאה לשוק

שולמית אלוני: פה הלכתם על המודל שדומה יותר למודל בסעיף 2, נכון?     

אפרת ריץ': נכון

שולמית אלוני: זאת אומרת, לקחתם את היום האחרון של תקופת ה-24 חודשים וקבעתם שהוא יידחה

שולמית אלוני:  למה פה לא הלכתם לפי המודל של סעיף 3?     

אפרת ריץ': אנחנו לא חושבים שנכון לתת ארכה כל כך ארוכה

אפרת ריץ':  המשמעות של המנגנון של סעיף 3 היא שלמעלה משנה, כמעט שנתיים, אתה זכאי לאותה דחייה

אפרת ריץ':  מבחינת מועדים זה כבר לא רלוונטי בהקשר הזה

אפרת ריץ':  אנחנו גם לא חושבים שנכון לתת ארכה ששולחת איזה שהוא תמריץ לשוק לא למכור את הדירות

עמרי שרון: אנחנו מדברים על סיטואציה של עוסק, כי מע"מ זה עוסקים

עמרי שרון:  אנחנו מדברים על קבלנים, לא על האדם הבודד שבונה את הבית שלו

עמרי שרון:  יש קבלנים יותר קטנים, יש קבלנים יותר גדולים

עמרי שרון:  אנחנו מדברים על מי שעסקו הוא בנייה

עמרי שרון:  אנחנו מדברים על סיטואציה שבה הקבלן שבנה את הדירות משכיר אותן, כשההשכרה למגורים פטורה ממע"מ במשך 24 חודשים

עמרי שרון:  עכשיו אנחנו מאריכים את התקופה של ה-24 חודשים בשלושה חודשים

שולמית אלוני: התקופה שהתייחסתם אליה פה היא 7 באוקטובר עד 7 במרץ

שולמית אלוני:  זה מיועד לשקף את השלושה חודשים פלוס חודשיים, נכון?     

אפרת ריץ': נכון

אפרת ריץ': תקנות המכס

משה גפני: על מה זה המכס?     

אפרת ריץ': אם פקיד המכס קבע את ערך הטובין לפי שיקול דעתו בהתקיים התנאים שבחוק, יש לאדם תקופה של 30 ימים להגיש ערר על ההחלטה שלו

אפרת ריץ':  זה מחולק לשני סוגים של טובין: לרכב ולמה שאינו רכב

אפרת ריץ':  את התקופה של הגשת הערר אנחנו מאריכים בשלושה חודשים

שולמית אלוני: פה המודל קצת שונה ומוזר מכולם

אפרת ריץ': נכון, ברישה של התקנה רואים שתקופת הוראת השעה מתחילה ב-7 באוקטובר עד ה-7 בפברואר

שולמית אלוני: למה?     

אפרת ריץ': זה מתכתב עם ההסדר הבסיסי שבחוק

אפרת ריץ':  התקופה הקובעת בחוק היא שלושה חודשים, מ-7 באוקטובר עד 7 בינואר, או בחודשיים שאחרי

משה גפני: זה גם צריך להיות לגבי חיילי מילואים

משה גפני:  את זה צריך בחוק

אפרת ריץ': כיוון שאנחנו מדברים על התקופה לביצוע פעולה שהיא 30 ימים, מבחינת הזמנים זה לוקח אותנו מה-7 בינואר עד ה-7 בפברואר, ואין נפקות לאותם חודשיים שהבאנו בהסדר הכללי

אפרת ריץ': מדובר בתיקון לתקנות מס רכוש וקרן פיצויים בהקשר של המועד להגשת ערר לוועדת ערר על החלטת המנהל בעניין תביעה לפיצויים

אפרת ריץ':  גם התקנות האלו הובאו במסגרת החוק

משה גפני: אתם מאריכים את זה בשלושה חודשים?     

אפרת ריץ': מאריכים את זה בשלושה חודשים

אפרת ריץ':  זה חל על פניות לוועדת ערר בנוסח של תקנה 11 לתקנות מס רכוש לפני שתוקנו

שולמית אלוני: כנוסחן ערב תחילתן של התקנות

שולמית אלוני:  למה?     

אפרת ריץ': זה לא בעניין של המהות, זה בשביל הוודאות המשפטית, זה כדי שיהיה ברור מה חל

אפרת ריץ':  אין תביעות שהוגשו שאפשר לערער עליהן לוועדת הערר לפי התיקון החדש

שולמית אלוני: זה בוודאות?      

אפרת ריץ': כן

שולמית אלוני: ומה בעוד תקופת זמן, בעוד שלושה חודשים?     

אפרת ריץ': בתקנה שתיקנה את הוראת השעה של עכשיו, של 2023, יש את ההסדר מבחינת המועדים להגשת ערר, להגשת השגה, והמועדים שלה יהיו קיימים

אפרת ריץ':  המועד שמאריך את זה מתייחס בפועל להגשה של תביעות קודמות מסבבים קודמים

שולמית אלוני: על מה כן זה יכול לחול?     

אפרת ריץ': זה יחול על תביעות שהוגשו קודם שעכשיו אפשר לערער עליהן לוועדת הערר

שולמית אלוני: שזה?         

אפרת ריץ': עשינו איזו שהיא בדיקה וראינו שיש מספר לא מבוטל של תיקים שזה יחול לגביהם

אפרת ריץ':  יש למעלה מ-1,200 תיקים

שולמית אלוני: של איזה מבצע?     

אפרת ריץ': מגן וחץ

שולמית אלוני: רק מגן וחץ?     

אפרת ריץ': אני לא יודעת אם רק, אבל אני יודעת שמדובר במבצע מגן וחץ

שולמית אלוני:  פה אתם מבקשים להחיל את זה ביחס לתקנה 11

שולמית אלוני:  מה לגבי תקנה 9א שהופיע בהצעת החוק

אפרת ריץ': בהצעת החוק הבאנו גם את תקנה 9א שמדברת על הארכת מועד של החלטת המנהל

אפרת ריץ':  החלטנו פה שאין צורך להאריך את המועד שקבוע שם

משה גפני: את דיברת עם מנהל רשות המסים? מה אתם מתכוונים לעשות?     

אפרת ריץ': כן, שוחחתי עם מנהל רשות המסים

אפרת ריץ':  מכיוון שההסדר שהוועדה מציעה הוא לא הסדר פשוט שאפשר כרגע להחליט לגביו, נצטרך לבחון את זה ולהחזיר תשובה

משה גפני: תוך כמה זמן תתנו לנו תשובה?     

אפרת ריץ': בהקדם האפשרי, שזה בעוד מספר ימים, בעוד שבוע

משה גפני: אני מבקש לתת תשובה

משה גפני:  זו העמדה של כולנו, אנחנו רוצים שזה יתווסף לעניין

משה גפני:  אני לא רוצה כרגע לעכב את הארכת המועדים, יש אנשים שמגיע אליהם המס

אורית פרקש הכהן: אתם לא יכולים לקחת שעה ולנסח משהו?         

אפרת ריץ': לא, אנחנו לא יכולים, זה מעלה שאלות משפטיות

אפרת ריץ':  ייווצר כאן הסדר ספציפי, ייחודי לרשות המסים

משה גפני: את זה אנחנו מבקשים

אורית פרקש הכהן: אז מה?     

אפרת ריץ': ניתנו הארכות כלליות בחוקים אחרים של דחיית מועדים

משה גפני: את זה אנחנו מבקשים

אפרת ריץ': צריכים להיות ערים גם לנקודה הזאת

אורית פרקש הכהן: משפט ניטרלי שמסמיך את רשות המסים לקבוע הארכות אחרות לא עושה שום בעיה משפטית

אורית פרקש הכהן:  אולי הוא יגרום לזה שברמת ההשפעה תרצו לתקן גם רוחבית את כל החוקים

משה גפני: אני מבקש בשבוע הבא להביא את זה

שולמית אלוני: מה לגבי פעולות שכבר בוצעו או הסתיימו ביחס לכל התקנות שאתם מביאים עכשיו? האם הוארכו, לא הוארכו?     

אפרת ריץ': אני לא יודעת להגיד נתונים לגבי מספר מקרים שזה יחול לגביהם או לא יחול לגביהם, למעט זה שאמרתי שזה עתיד לחול על תקנות מס רכוש

שולמית אלוני: אני לא מתייחסת לתקנות מס רכוש, אני מתייחסת לכל התקנות

שולמית אלוני:  האם הוארכו תקופות בפועל? האם זה לא יוצר עכשיו פער בין כאלה שהסתיימו להם התקופות לפני שהבאתם את התקנות ולא ניתנה להם ארכה של שלושה חודשים, לבין - -?     

אפרת ריץ': התקנות יחילו את זה אחורה, באופן רטרואקטיבי

שולמית אלוני: השאלה אם אלו לא פעולות שנעשו והמשמעות כבר הסתיימה מבחינתן?         

אפרת ריץ': לא שאנחנו יודעים

אפרת ריץ':  אנחנו נעשה בדיקה גם בהקשר הזה

משה גפני: תבואו עם תשובות בשבוע הבא

משה גפני:  אני מרגיש קצת לא לעניין שאנחנו מאריכים מועדים ואנחנו לא מתייחסים לחיילי המילואים

משה גפני:  אני מבין שיש קצת תסבוכת

אפרת ריץ': זו שאלה של המורכבות המשפטית ושאלה של הצרכים בפועל

אורית פרקש הכהן: יש דברים מורכבים יותר לעשות בחיים

אורית פרקש הכהן:  זה לא כזה מורכב

אפרת ריץ': אנחנו לא מפחדים מהמורכבות

אפרת ריץ':       תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה) (הוראת שעה), התשפ"ד-2023     	בתוקף סמכותי לפי סעיפים 9 ו-115 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג- 1963, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     

אפרת ריץ': התשפ"ד (7 בינואר 2024), יראו כאילו בתקנות מיסוי מקרקעין (שבח  ורכישה) (מס רכישה), התשל"ה-1974, בתקנה 2(1א)(2), בסופה בא:     	"חלה תקופת 24 החודשים, כולה או חלקה, בתקופה שמיום כ"ב בתשרי 	התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ"ו בטבת התשפ"ד (7 בינואר  	2024), יידחה היום האחרון של תקופת 24 החודשים האמורה בשלושה 	חודשים שתחילתם במועד כמפורט להלן, לפי המאוחר:     

אפרת ריץ': היום האחרון של תקופת 24 החודשים האמורה, אילולא 

משה גפני: ביקשו מענף התיירות לדבר

נוגה בן פרז: מדברים פה על הארכות מועדים, אבל לפני שבועיים היינו בדיון וביקשת תשובה לגבי מה שקורה עם ענף התיירות ועם ענף האירועים

נוגה בן פרז:  גם אם נרצה למכור חבילות תיירות במלונות בארץ, אנחנו לא נוכל כי כל המלונות מלאים במפונים

נוגה בן פרז:  גם לא יודעים להגיד לנו עד מתי הם יהיו מלאים במפונים

נוגה בן פרז:   לא קיבלנו במשך ארבעה חודשים משכורת, כי אנחנו עובדים על בסיס מזומן

נוגה בן פרז:  אני פעם ראשונה אקבל תשלום רק בפברואר, וזה יהיה על נובמבר-דצמבר

נוגה בן פרז:  תחשבו על אישה שהיא חד הורית שארבעה חודשים לא מקבלת כסף

נוגה בן פרז:  גם אם אני אקבל בדיעבד, אני לא אוכל לבוא לבנק ולמכולת ולהגיד שאני רוצה אוכל לילדים ושאני אשלם כשאני אראה את הכסף בעוד שלושה חודשים

נוגה בן פרז:  לא חזרנו לעבוד ולא נחזור בחודשיים-שלושה הקרובים, במיוחד כשאנשים מפחדים ממה שיקרה בצפון

נוגה בן פרז:  אנשים לא רוצים לנסוע, הם לא יודעים אם במקרה יקרה משהו כשהם יהיו בחו"ל

נוגה בן פרז:  אנחנו עובדים עם אפס אחוז הכנסה מה-7 באוקטובר

משה גפני: ביקשתי מרשות המסים להביא תכנית לגבי התיירות

נוגה בן פרז: והאירועים וההפקות

משה גפני: נכון

משה גפני:  איך פותרים את הבעיה הזאת? אני רוצה תשובה על זה

נוגה בן פרז: כל פעם כשאתה מבקש תשובה זה נראה כאילו הם שוכחים את זה

נוגה בן פרז:  אם אנחנו לא באים לפה עוד פעם כדי להעלות את זה, זה לא עולה

אורן פסטרנק: תחום האירועים חטף מכה אנושה מאז מתקפת הטרור

אורן פסטרנק:  רק במסיבת הנובה נרצחו 364 איש, 38 נחטפו ואלפים נפגעו

אורן פסטרנק:  התחום של האירועים נפגע ואנחנו לא רצים לפרסם אירועים ושמחות, במיוחד כשיש עדיין חיילים שכל יום נופלים

אורן פסטרנק:  צריך להבין שיש תחומים שעדיין לא חזרו לשגרה

אורן פסטרנק:  זה שאומרים שעוצרים את תכנית הפיצויים החל מינואר - אי אפשר לעצור את זה בצורה גורפת

אורן פסטרנק:  זה לא רק התחום שלנו, יש גם את התיירות, את המסעדנים

אורן פסטרנק:  פניתי לכבוד היושב ראש כדי לקיים דיון ספציפי על הנושא הזה

אורן פסטרנק:  כבודו ביקש מהאוצר לספק תשובה תוך חמישה ימים - זה היה ב- 6

אורן פסטרנק: 1, אבל מאז שום דבר לא התחדש, וגם אין עוד דיון בנושא

אורן פסטרנק:  חשוב לנו מאוד שזה לא ירד מסדר היום

משה גפני: העברתי את זה לדוד ביטן

משה גפני:  הוא אמר לי שהוא דיבר עם שר התיירות ושהגיעו להסכמה

נוגה בן פרז: לא הגיעו להסכמה

משה גפני: זאת הבעיה

משה גפני:  אני מבקש להצביע על הצעת תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה) (הוראת שעה), התשפ"ד-2023

משה גפני:  אנחנו נמשיך את הדיון הזה גם לאחר שנצביע

משה גפני:  אנחנו נרצה בשבוע הבא תשובה לגבי חיילי המילואים, ואז נוסיף את זה בתקנות

משה גפני:  מי בעד אישור התקנות, ירים את ידו? מי נגד, מי נמנע?     

משה גפני: אושר

אפרת ריץ': תקנות מס ערך מוסף (הוראת שעה), התשפ"ד-2023     	בתוקף סמכותי לפי סעיפים 1 ו-145 לחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     

אפרת ריץ': כ"ז באדר א' התשפ"ד (7 במרס 2024), יראו כאילו בתקנה 1(2)(ג)(1) 

בסופה בא: 	"ואולם, אם היום האחרון של תקופת 24 החודשים האמורה חל 

בסופה בא: 	כ"ז באדר א' התשפ"ד (7 במרס 2024), יידחה היום האחרון של 

משה גפני: מי בעד אישור התקנות? מי נגד, מי נמנע?   

משה גפני: אושר

אפרת ריץ': תקנות המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי) (הוראת שעה), התשפ"ד-2023     	בתוקף סמכותי לפי סעיף 134א לפקודת מס המכס, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     

אפרת ריץ': כ"ח בשבט התשפ"ד (7 בפברואר 2024), יראו כאילו בתקנות  המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי), התשס"ז- 2006, אחרי תקנה 5 בא:     	היום האחרון של תקופת 30 הימים האמורה בתקנות 4 ו-5 	יידחה בשלושה חודשים, אם התקיימו שני אלה:     

אפרת ריץ': יום כ"ו בטבת התשפ"ד (7 בינואר 2024);     

אפרת ריץ': בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד  (7 באוקטובר 2023) עד יום כ"ח בשבט התשפ"ד (7 בפברואר 2024)

אפרת ריץ': "     

משה גפני: מי בעד אישור התקנות, ירים את ידו? מי נגד, מי נמנע?     

משה גפני: אושר

אפרת ריץ': תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (הוראת שעה) (מס' 2), התשפ"ד-2023     	בתוקף סמכותי לפי סעיפים 36או-65 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א- 	1961, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     

אפרת ריץ': (נזק מלחמה ונזק עקיף), התשל"ג-1973, כנוסחה ערב תחילתן של תקנות  מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ"ד-2023, בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023), עד יום כ"ח בשבט התשפ"ד (7 בפברואר 2024), יראו כאילו האמור באותה תקנה סומן (א) ואחריו בא:     	"(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), היום האחרון של תקופת 30 הימים 	האמורה בה יידחה בשלושה חודשים, אם התקיימו שני אלה:     

אפרת ריץ': כ"ו בטבת התשפ"ד (7 בינואר 2024);     

אפרת ריץ': שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ"ח בשבט התשפ"ד (7 בפברואר 2024)

אפרת ריץ': "         

משה גפני: מי בעד התקנות, ירים את ידו? מי נגד, מי נמנע?     

משה גפני: התקנות אושרו

משה גפני: אני לא מתכוון להרפות מהעניין הזה של חיילי המילואים, מה גם שיצאתי באמצע הדיון ודיברתי עם מנהל רשות המסים

משה גפני:  הבנתי ממך וגם ממנו באופן ברור וחד משמעי שזה אמור לבוא

משה גפני:  אני מבקש שזה יבוא בשבוע הבא

משה גפני:  אני מרגיש מוזר שאנחנו מאריכים מועדים ולא מתחשבים בעניין

משה גפני:  מה שאורית העלתה זה נכון

משה גפני:  אני מבקש בשבוע הבא שתגיעו עם פתרון, כשבמקביל ביקשתי מהיועצת המשפטית להכין חוק בעניין הזה

משה גפני:       לגבי קבוצות העוסקים שאין להם פתרון בכל הפתרונות שהממשלה הביאה והוועדה אישרה, שזה האירועים, ההפקות והתיירות, ביקשתי שבתוך חמישה ימים יהיה פתרון

משה גפני:  אני מבקש פתרון בשבוע הבא

משה גפני:  אין לכם פתרון? תגידו שאין פתרון, ואז נביט להם בעיניים ונגיד להם: מדינת ישראל לא יודעת לתת לכם פתרון

משה גפני:  לא לברוח מהעניין הזה ולהשאיר אותנו בלי תשובות

משה גפני:  תודה רבה