ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 24, 2024-01-08 00:00

איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה

איימן עודה:  כבכל דיון, אנחנו רוצים לשמוע את משפחות החטופים

איימן עודה:  בבקשה

נועה רחמים: שלום, אני נועה רחמים, בת דודה של מתן אנגרסט, שנחטף לפני 94 יום ולא הוחזר עדיין

נועה רחמים:  יותר מידיי זמן שהוא שם, יותר מידיי זמן בלי אוכל, בלי חמצן

נועה רחמים:  אני רוצה לראות אותו בחיים, אני לא רוצה לראות אותו בארון

נועה רחמים:  הוא חי ואני מאוד מקווה שהוא יישאר בחיים ושיוציאו אותו עכשיו כי זה לא הגיוני

נועה רחמים:  אין להם זמן יותר

נועה רחמים:  אין זמן לחכות

נועה רחמים:  אין זמן להרוס אותם

נועה רחמים:  להרוס אותם – יש לנו את כל הזמן שבעולם, להחזיר אותם בחיים אין

נועה רחמים:  הזמן כל יום הולך ואוזל

נועה רחמים:  כל יום עוד אחד נהרג, עוד הודעה שאנחנו מקבלים, וזה כבר לא הגיוני

נועה רחמים:  אני מבקשת שזה יהיה על השולחן כל היום ושכל היום ידברו רק על נושא החטופים כראשון במטרות המלחמה הזאת

נועה רחמים:  בלעדיהם אין שום ניצחון

נועה רחמים:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך

מירב רחמים: אני מצטרפת לדברים של נועה

מירב רחמים:  אני דודה של מתן

מירב רחמים:  אני מבקשת שכולם ירתמו לזה, שזה באמת יהיה בראש סדר העדיפויות

מירב רחמים:  מבחינתנו, ניצחון המלחמה זה בראש ובראשונה להחזיר אותם ואחרי זה כל השאר

מירב רחמים:  עזה לא תברח, הצבא שלנו חזק ואיתן, קודם כל תחזירו לנו אותם ואחרי זה כל השאר, ושזה יהיה כמה שיותר מהר

מירב רחמים:  אין להם זמן

מירב רחמים:  אנחנו קמים בבוקר, פותחים את החלון, רואים את השמיים, הם לא רואים

מירב רחמים:  הם 94 יום נמצאים למטה במחשכים

מירב רחמים:  לא מגיע לאף אחד מהם, וכמו שלנו מגיע את החיים האלה, גם להם מגיע את החיים האלה

מירב רחמים:  אני דורשת מכל אחד ואחד שיקום ויעשה את המעשה

מירב רחמים:  אני שמחה, אני מודה לכולם שאתם מחזקים אותנו, אבל החיזוקים האלה צריכים להפוך למעשים ואני מבקשת שזה יהיה כמה שיותר מהר

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  חברות וחברים, כולם יודעים שאנחנו נמצאים ברגעים קשים ורגישים מאוד

איימן עודה:  אנחנו, בוועדה הזו, רוצים לנהל דיון מקצועי, מדעי ולנסות בישיבות הללו להתרחק מדברים שעלולים, חס ושלום, לפגוע בסדר הישיבה ובמטרותיה

איימן עודה:  כמובן שבכנסת, יותר מכל מקום אחר, יש דעות שונות, ולפעמים שונות וסותרות בצורה קיצונית, אבל כולנו צריכים להיות תמימי דעים לגבי ערכים אוניברסליים, לגבי הוצאת כל האזרחים, כל החפים מפשע, ממעגל האימה

איימן עודה:  אני מקווה שאתמול, עוד לפני היום, תראו את קרובי המשפחה שלכם נמצאים בבתיהם

איימן עודה:       העמדה הפוליטית שלי, שלא חייבת לייצג אף אחד, היא שזה כולם תמורת כולם

איימן עודה:  העמדה הפוליטית שלי, שהיא לא חייבת לייצג אף אחד, היא שצריך להכיר בזכויות הלאומיות של שני העמים ושיהיה שלום שיטיב עם כולנו

איימן עודה:  הלוואי

איימן עודה:      אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע בנושא "השפעת המלחמה על ענף ההייטק"

איימן עודה:  לפני כמה חודשים התכנסנו כאן כדי לדבר על הסיכונים שבהפיכה המשטרית לענף ההייטק

איימן עודה:  ראינו כיצד ראשי התעשייה רתמו את עצמם למען המאבק נגד הדיקטטורה ובעד הדמוקרטיה

איימן עודה:  אני שותף למאבק הזה

איימן עודה:  כעת אנחנו נמצאים במלחמה אז אנחנו מתכנסים כאן כדי לדון במשבר בתעשיית ההייטק שהתעצם בעקבותיה

איימן עודה:       כפי שקבע מכון ה-SNPI, שנת 2023 ראתה שפל של שנים בהשקעות ובהתרחקות קרנות זרות

איימן עודה:  לפי נתונים של הממ"מ – שתיכף נשמע מהם את סקירת הדוח שהם הכינו לכבוד הדיון – 42% מהקרנות הזרות שהשקיעו בתעשייה הישראלית ב-2022 לא חזרו להשקיע ב-2023

איימן עודה:  זה הרבה, חברים

איימן עודה:  עוד הפעם: 42% מהקרנות הזרות שהשקיעו בתעשייה הישראלית ב-2022 לא חזרו להשקיע בה ב-2023

איימן עודה:  אלה הם הנתונים של המשבר הנוכחי

איימן עודה:  אני מקווה שנשמע כאן בדיון יותר פירוט לגבי מה הצפי לעתיד התעשייה ומהן דרכי ההתמודדות

איימן עודה:      אבל אני רוצה לחזור כאן, כמו בדיון הקודם, על הנתונים הגבוהים הללו: פחות מ-2% מהמועסקים בתעשיית ההייטק הם ערבים ופחות מ-3% הם חרדים

איימן עודה:  רוב החברות נמצאות בתל אביב וקיים בהן גם פער מגדרי גדול

איימן עודה:  הפער המגדרי הלך וגדל בשלושת החודשים האחרונים ב-4%–  תמיד צריך לראות קשר בין הדברים הללו – בעוד השכר הממוצע בהייטק גבוה בכ-137% לעומת השכר הממוצע במשק

איימן עודה:  כלומר יש כאן תעשייה גדולה אשר מניבה רווחים גדולים אך הם מתרכזים בפלח אוכלוסייה מאוד ספציפי

איימן עודה:      אני מאמין כי כל נקודת משבר היא גם הזדמנות

איימן עודה:  המלחמה הנוראית הזו, בכל מובן המילה, צריכה להסתיים בכינון של הסכם מדיני

איימן עודה:  אני מקווה שתעשיית ההייטק תוכל להוביל את הדרך לראות במשבר הזה הזדמנות להפוך ליותר שוויונית

איימן עודה:  חברות וחברים, לא כולכם חייבים להסכים איתי בכול אבל יש ערכים אנושיים שכולנו צריכים לצדד בהם

איימן עודה:      בת חן רוטנברג, ששמעתי אותה לפני רגע בלשכה מדברת דברי טעם, דברים מאוד חשובים, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, תציג מצגת

איימן עודה:  בבקשה

בת חן רוטנברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ושלום לכל המוזמנים

בת חן רוטנברג:  בת חן רוטנברג ועמי צדיק, המחלקה לפיקוח תקציבי במרכז המחקר והמידע של הכנסת

בת חן רוטנברג:  כולנו יודעים שההייטק מהווה קטר כלכלי במדינת ישראל, יזמות שמבוססת מחקר ופיתוח וכל הפעילות העסקית שנלווית לה – אם זה קרנות הון-סיכון, ייעוץ עסקי, פטנטים – הם בעלי עצימות גבוהה בהשוואה לעולם, גם מספר הסטארט-אפים וההשקעות וכל האקוסיסטם בישראל הוא מהגבוהים באופן ניכר ביחס לגודל ולכלכלה הישראלית, ולכן הדיון היום הוא כל כך חשוב

בת חן רוטנברג:      כפי שאתם רואים פה את השינוי בעשור האחרון, אנחנו יכולים לראות שגם התוצר עלה ב-6 נקודות האחוז

בת חן רוטנברג:  גם היצוא עלה ביותר מ-10 נקודות האחוז וגם התעסוקה עלתה

בת חן רוטנברג:  יש לציין שהיקף התעסוקה עלה באופן נמוך יחסית לגודל היצוא והתוצר שגדל, ולכן אנחנו יכולים לראות שהעוגה גדלה אבל מספר הנהנים מהעוגה לא גדל באופן דומה

בת חן רוטנברג:  אנחנו נחזור לזה בסוף, בהמלצות שלנו

בת חן רוטנברג:      לפי מחקר כלכלי משנת 2014 קיים מתאם בין שיעור יזמות גבוה לגיל חציוני נמוך

בת חן רוטנברג:  במדינות בהן הגיל החציוני גבוה יחסית יש שיעורי יזמות נמוכים יחסית בכל קבוצות הגיל

בת חן רוטנברג:  אמנם חלק מהגורמים שתורמים ליזמות עשויים לרדת עם הגיל אבל הכישורים העסקיים דווקא עולים

בת חן רוטנברג:       כאן אנחנו רואים נתונים על הגיל החציוני ואחוז ההוצאה למו"פ מהתוצר במדינות המפותחות

בת חן רוטנברג:  אפשר לראות את המתאם שקיים

בת חן רוטנברג:  בישראל הגיל החיצוני הוא הנמוך ביותר, פחות מ-30, ואחוז ההוצאה על המו"פ מהתוצר הוא הגבוה ביותר, 5

בת חן רוטנברג: 6%, בהשוואה, אגב, לגיל החציוני של ה-OECD, שהוא כמעט 40

בת חן רוטנברג:  לפי ה-OECD הפער הזה הולך לגדול

בת חן רוטנברג:  בשנת 2050 הגיל החציוני במדינות ה-OECD הולך לעמוד על סביבות 44 ובישראל להתייצב סביב ה-30

בת חן רוטנברג:  כלומר, הפער הזה הולך וגדל וזו נקודה אולי שאנחנו יכולים לנצל מבחינת הזדמנויות

מטי צרפתי הרכבי: למה בחרתם דווקא בגיל החציוני? למה לא בסוג המשטר נניח, או בהשקעות אחרות, באיומים ביטחוניים, בגיל המדינה? גורמים שיכולים להשפיע

מטי צרפתי הרכבי:  אני שואלת למה דווקא גיל חציוני

עמי צדיק: כי הדברים שציינת דומים גם במדינות אחרות

עמי צדיק:  גם במדינות אירופה יש דמוקרטיה, יש משטר, אבל עדיין אין את עצימות היזמות הטכנולוגית והאקוסיסטם בהייטק כמו בישראל

עמי צדיק:  בישראל יש משהו חריג שאפשר להסביר אותו ע"י הרבה דברים

עמי צדיק:  במסמך שלנו יש עוד הרבה סיבות אחרות, בעיקר התרבות הישראלית, שרואים אותה גם עכשיו בזמן המלחמה, הקהילתיות, המשפחתיות, המסורת הלימודית שקיימת פה שכנראה קצת שונה ממקומות אחרים

עמי צדיק:  אחת הסיבות לפי מחקר שמצאנו זה הגיל החציוני, שפה הוא הרבה יותר צעיר, כמו שרואים, בצורה חריגה מאוד

עמי צדיק:  ישראל נמצאת 10 שנים לעומת הממוצע ב-OECD

עמי צדיק:  זה נתון חריג ביותר

מטי צרפתי הרכבי: בין השאר גם כי אנחנו מדינה יחסית צעירה

עמי צדיק: יכול להיות, למה זה קורה זה סיפור אחר, אבל הסיבה שזה קיים היא דבר שמשפיע

עמי צדיק:  יש במחקר שמצאנו נתונים כמותיים שמראים איך כל עלייה בנקודת שנתון אחת בגיל החציוני משפיעה על היוזמות

עמי צדיק:  ההשוואה צריכה להיות בעיקר לשיעור היזמות הכללי, לא רק היזמות הטכנולוגית, אבל עוד לא מצאנו את הנתונים, נמצא אותם ונוסיף את זה

עמי צדיק:  כרגע זו ההוצאה על ההייטק מתוך מחשבה שבאמת ככל שיש יותר יזמים גם ההוצאה על מחקר ופיתוח גדלה

מטי צרפתי הרכבי: מעניין להשוות לתמ"ג

עמי צדיק: בחרנו מדינות עם תמ"ג גבוה יחסית

עמי צדיק:  במדינות עניות גם יש גיל חציוני נמוך, הן לא פה, זה רק מדינות עשירות

עמי צדיק:  זה ההבדל בינינו לבינם בעצם

בת חן רוטנברג: יש דיווחים שונים לגבי היקף הגיוסים בשנת 2023 אבל באופן יחסי, פחות או יותר, מתרכזים כאן סביב אותו סדר גודל

בת חן רוטנברג:  אנו מדברים על כ-7 מיליארד דולר בשנת 2023 וירידה של כ-60% בהשוואה לשנת 2022

בת חן רוטנברג:  אנחנו רואים ששיא היקף ההשקעות היה בשנת 2021 עם גיוס של 26 מיליארד דולר, עלייה חדה, של 145%, לעומת שנת 2020, ירידה של 40% לשנת 2022, ועוד ירידה, כמו שאמרתי, של כ-60% לשנת 2023

מטי צרפתי הרכבי: יודעים מה הסיבה? כי זה פיק נקודתי ב-22 גם ביחס למה שהיה לפני וגם אחרי

עמי צדיק: הקו האדום זה הריבית

עמי צדיק:  רואים שבכל העולם, לא רק בארץ, הריבית של הבנקים המרכזיים עלתה וזה גורם מפתח

עמי צדיק:  רואים שהירידה החלה כבר ברבעון הראשון של 2022 צמוד לעליית הריבית בעולם והרבה דברים השתנו בגלל עליית הריבית

עמי צדיק:  הרבה נתונים כלכליים השתנו בצורה דרמטית

עמי צדיק:  לא רואים את זה כאן אבל כשמשווים את ישראל למדינות אחרות, לאירופה ולארצות הברית, בהשקעות בהייטק, רואים שבעוד שב-2022 היינו עדיין מתואמים איתם והירידה שהייתה שם הייתה גם פה, ב-2023 יש התבדרות בישראל ותכף נראה את זה

עמי צדיק:  בישראל יש ירידה ושם כבר יש עלייה וזה בגלל סיבות אחרות

מטי צרפתי הרכבי: אבל עדיין ב-21 היה כמעט כפול

קריאה: אחרי הקורונה הייתה עלייה

עמי צדיק: כדי להבין את המשבר הנוכחי צריך להבין איך הגענו עד הלום

עמי צדיק:  כנראה שישראל מאוד חשופה לשינויים בעולם, יותר ממדינות אחרות

עמי צדיק:  הרגישות פה לסנטימנט העולמי להשקעות בהייטק יותר גבוהה ממדינות אחרות

עמי צדיק:  אנחנו מאוד תלויים בכסף זר שמגיע לפה, מקרנות שמאוד רגישות לשינויים בריבית, מאוד רגישות לאקלים הכללי של ההשקעות

עמי צדיק:  כאשר זה טוב אז פה נהנים יותר ורואים את זה, רואים את העלייה החדה שהייתה בשנים עברו, וכאשר זה רע אז פה נפגעים יותר, מעבר לסיבות אחרות כמו הדברים הפנימיים שקרו פה

מטי צרפתי הרכבי: הרפורמה, ההפיכה, כן

בת חן רוטנברג: אז אנחנו רואים, כמו שעמי אמר, את ההתנהגות של הריבית

בת חן רוטנברג:  הנקודה השנייה שחשוב לי לציין פה זו הירידה שהתמתנה עם השנים

בת חן רוטנברג:  התחלנו עם ירידה מאוד מאוד חדה, 45% ירידה ברבעון השני של 2022, ולאט-לאט הירידה הולכת ומתמתנת עם ירידה ברבעון האחרון של 15%

בת חן רוטנברג:  לא צירפנו פה את התקציב של רשות החדשנות אבל חשוב לנו לציין שהוא מתנהג באופן פרו מחזורי עם הנתונים שאנחנו רואים בתרשים

בת חן רוטנברג:  הועלתה הצעה אולי להפוך את התקציב לאיזשהו סוג של קרן של רשות החדשנות שתתנהג בצורה אנטי מחזורית, כלומר, ברגעי שגשוג תחסוך לעתות מצוקה, כמו שיש היום, ותוכל לסייע לענף הזה שנשען המון על השקעות זרות

בת חן רוטנברג:      נקודת אור קטנה היא על הגיוס של השלבים המוקדמים דווקא בענף ההייטק

בת חן רוטנברג:  אם אנשים באים עם איזה רעיון או גרסת אלפא של מוצר, מגייסים בשלבים מוקדמים, אנחנו רואים גם כן התנהגות יחסית דומה לכלל הגיוסים שהראנו בשקף הקודם, אבל כן הייתה ברבעון האחרון של 2023 איזושהי עלייה

בת חן רוטנברג:  אנחנו חושבים שזה יכול להצביע על האמון שיש בענף הזה

בת חן רוטנברג:  כלומר, לא נשברו כל הכלים ויכולה להיות לנו איזושהי נחמה פורתא

מטי צרפתי הרכבי: זה אחרי אוקטובר?     

בת חן רוטנברג: זה ברבעון האחרון

בת חן רוטנברג:  אגב, מספר העסקאות באמת הולך ויורד, יכול להיות שהיו כמה עסקאות משמעותיות שמשקפות את הדבר הזה

בת חן רוטנברג:  בשביל להבין את משמעות היקף ההשקעות אנחנו צריכים לבחון את שיעור ההוצאה הממשלתית מכלל ההוצאה, כלומר מה ההישענות שלנו על השקעות זרות

בת חן רוטנברג:  אנחנו רואים שישראל אולי הנמוכה ביותר מבין מדינות ה-OECD, עם כמעט 10%

בת חן רוטנברג:  בהשוואה למשל לממוצע מדינות ה-OECD, שהוא 23%, ומדינות האיחוד האירופי, שעומדות על כמעט 30%, זה מהווה 0

בת חן רוטנברג: 49% מהתוצר

בת חן רוטנברג:  זו תמונת המראה של ההשקעות הזרות ולכן התלות שעמי דיבר עליה קודם

מטי צרפתי הרכבי: זה, אדוני היושב-ראש, נתון מאוד מאוד קשה שמדינת ישראל לא משקיעה במו"פ, ובמיוחד לוועדה הזאת

אסף זמיר: זה לא נכון

בת חן רוטנברג: מה שאנחנו רואים פה זו תמונת המראה של הגיוסים של ההייטק הישראלי אל מול מדד הנאסד"ק

איימן עודה: התייחסותך, בבקשה

אסף זמיר: אסף פתיר, הכלכלן הראשי של SNPI

אסף זמיר:  רק לנקודה הזו ולמו"פ – ההוצאה הלאומית, כלומר הציבורית והפרטית בישראל, על מו"פ היא מאוד מאוד גבוהה, כאחוז מהתמ"ג בהשוואה עולמית, בלי אח ורע בעולם

אסף זמיר:  שנייה אחרינו בפער קטן דרום קוריאה, וכל שאר ה-OECD בפער רחוק מאחורינו

מטי צרפתי הרכבי: נשאלת שאלת ההוצאה הממשלתית

אסף זמיר: מכיוון שהשוק הפרטי מוציא כל כך הרבה על מו"פ בישראל, ההוצאה הממשלתית כאחוז מהסך-הכל היא נמוכה אבל אבסולוטית ההוצאה הממשלתית על מו"פ בישראל היא גבוהה בהשוואה לעולם

מטי צרפתי הרכבי: כתוב "שיעור ההוצאה הממשלתית", בסוף זה סדרי העדיפויות של הממשלה

אסף זמיר: אנחנו מחלקים את ההוצאה על מו"פ לארבעה: אנחנו מחלקים אותה לפי מי מוציא אותה, אם זה פרטי או ציבורי, ואנחנו מחלקים על מה היא מוצאת, האם היא מוצאת על מו"פ עסקי, שזה תמיכה בחברות הייטק בעיקר – עוד דברים אבל בעיקר תמיכה במו"פ שנעשה בתעשייה – ובין מו"פ ציבורי, שזה בעיקר אוניברסיטאות, מכוני מחקר, דברים מהסוג הזה

אסף זמיר:       אם תסתכלו על הארבע-על-ארבע הזה אתם תראו שבהוצאה פרטית על מו"פ עסקי ישראל בפער גדול מובילה בעולם, בהוצאה פרטית על מו"פ ציבורי ישראל מובילה, בהוצאה ציבורית על מו"פ פרטי ישראל גם במקום מאוד טוב

אסף זמיר:  המקום היחיד שישראל היא לא טובה זה בהוצאה ציבורית על מו"פ ציבורי, שזו הבעיה

אסף זמיר:  יש כאן תת-השקעה בתשתיות מחקר, באוניברסיטאות ולא בדברים אחרים

עמי צדיק: לגבי ההערה של אסף, אנחנו לגמרי מסכימים

עמי צדיק:  כמו שבת חן ציינה, תמונת המראה של השקף הזה זה כ-400 מרכזי מו"פ של חברות בין-לאומיות שקיימות בישראל, כולל ענקיות המו"פ בעולם, גוגל וכל מיני חברות כאלה

עמי צדיק:  אין לזה אח ורע בעולם

עמי צדיק:  לכן ההוצאה בישראל היא מאוד גבוהה

עמי צדיק:  כמו שהראינו בשקף הפיזור, היא 5

עמי צדיק: 6% מהתוצר, ואחרינו קוריאה, כשהממוצע ב-OECD זה 2, נדמה לי

עמי צדיק:  אנחנו הרבה יותר גבוהים בהוצאה הכללית

עמי צדיק:  באופן טבעי, ברגע שההוצאה הפרטית מאוד גבוהה אז החלק הממשלתי יותר קטן

עמי צדיק:  זה נכון מאוד

בת חן רוטנברג: ציינו את הנקודה הזאת כי כשאנחנו באים לדבר על השקעות זרות אנחנו רוצים להראות את זה, אבל אתה לגמרי צודק, הנתונים האלה מופיעים במסמך המלא, שאני מפנה את כולם אגב להסתכל עליו גם בחומר הרקע של הדיון בוועדה וגם באתר הממ"מ

בת חן רוטנברג:  זה נותן את התמונה המלאה

בת חן רוטנברג:      הזכרנו את ההתבדרות של שנת 2023

בת חן רוטנברג:  עד 2022 זה התנהג באופן יחסית דומה, ב-2023 אנחנו רואים את אותה התבדרות שדיברנו עליה

בת חן רוטנברג:  במהלך המלחמה ביצעה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה סקר לבחינת מצב העסקים

בת חן רוטנברג:  הם משקפים את דיווחי המנהלים על מצב התעסוקה

בת חן רוטנברג:  פה אנחנו רואים שענפי ההייטק מתנהגים באופן יחסית דומה לסך הענפים, אבל אם אנחנו מסתכלים על היקף התעסוקה מבחינת שיעור העסקים שמספר המועסקים בהם נוכח, אנחנו יכולים לראות שענפי ההייטק והפיננסיים הם הענפים היחידים שבהם יותר ממחצית מהעסקים הם בעלי שיעור תעסוקה גבוה של יותר מ-81 מהעובדים, לעומת למשל 41 מהעסקים בענפי התעשייה והמסחר ו-29% בענפי הבינוי, ורק 7% מהעסקים בענפי ההייטק מדווחים כי מועסקים אצלנו עד 20% מהעובדים

בת חן רוטנברג:      אגב, בהקשר הזה חשוב לציין שלפי הנתונים של הלמ"ס, בחודש אוקטובר 2023 יש ירידה במשרות השכיר בענף ההייטק לעומת ספטמבר 2020, ירידה של 2,000 משרות

בת חן רוטנברג:  כלומר, בלי קשר למגויסים במילואים יש עוד 2,000 משרות שהתפנו, אנשים שפוטרו

בת חן רוטנברג:      בחזרה לתחילת הדברים, אנחנו חושבים שאפשר אולי להפוך את המשבר שנקלענו אליו להזדמנות בשני כיוונים אפשריים: אחד, הביזור האזורי

בת חן רוטנברג:  מדינת ישראל מפנה את משאביה ותשומת ליבה לפיתוח האזורים שנפגעו, אם זה הגליל, הצפון, אזור הנגב וחבל תקומה, למנף את זה ולחבר אותם לאקוסיסטם של ההייטק, אם זה בכיוונים של אגרוטק או כיוונים נוספים, ותוך כדי כך גם להשתמש בביזור התעסוקתי ולהגדיל את כלל השותפים, אם זה המגזרים שפחות נוטים להשתתף בזה, אם זה המגזר החרדי או המגזר הערבי, ולצרף גם אותם אל אותו קטר

בת חן רוטנברג:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  ד"ר אסף פתיר, בבקשה

אסף זמיר: תודה על ההזמנה

אסף זמיר:  אנחנו מכון מחקר עצמאי שמתעסק במחקר בתחום ההייטק, מדיניות חדשנות בישראל על שלל היבטיה וגם דברים שקשורים לזה מבחינת שילוב אוכלוסיות וכו'

אסף זמיר:  אני רוצה להפריד את השפעות הלחימה על ההייטק לטווח הקצר ולטווח הארוך

אסף זמיר:  הטווח הארוך בעיניי יותר חשוב אבל אני אדבר מעט על הטווח הקצר

אסף זמיר:  אנחנו עוקבים אחרי הנושא הזה כבר הרבה זמן

אסף זמיר:  אנחנו מתבססים על סקרים שאנחנו עושים, על נתונים מקרן חירום שהוקמה, קרן פרטית שהוקמה כדי לתמוך בחברות הייטק

אסף זמיר:  הם שיתפו אתנו את הנתונים של החברות שפנו לקרן ועל בסיס זה דני בירן אצלנו כתב מחקר, שאני חושב שהוא מלמד הרבה על מה בדיוק הקשיים שחברות הייטק נתקלות בהם, ונתונים מהלמ"ס וכו'

יאסר חוג'יראת: אפשר להתייחס לנתונים לפני ה-7 באוקטובר ואחרי ה-7 באוקטובר?     

אסף זמיר: בהחלט

אסף זמיר:  אני חושב שהתמונה שעולה היא שהמשבר שההייטק סובל ממנו באופן כללי הוא תולדה של מה שקרה בישראל בשנה האחרונה

אסף זמיר:  המלחמה ודאי לא עזרה, אבל כשאנחנו מסתכלים על הנתונים אנחנו רואים ירידה דרסטית בהשקעות בהייטק

אסף זמיר:  אגב, יש גם מגמה גלובלית

אסף זמיר:  חלק מזה זה מגמה גלובלית שקורית שאינה ייחודית לישראל

אפרת רייטן: אבל יש התאוששות כבר בעולם בניגוד לישראל

אסף זמיר: אני לא בטוח

אסף זמיר:  העולם עדיין נמצא בשפל ביחס לאיפה שהיינו בשנים הקודמות

אסף זמיר:  מבחינת נתוני השקעות, העולם חזר אחורה, להשקעות שהיינו רואים ב-2018, ישראל אולי חזרה ל-2017

אסף זמיר:  הנתונים אולי כאן קצת יותר נמוכים אבל אני גם קצת נזהר מזה כי אנחנו שוק קטן ביחס לעולם, שווקים קטנים נוטים להיות יותר תנודתיים, אז אני לא רוצה להסתכל על מספר מסוים ולהגיד: הינה, זה מוכיח שאנחנו נפגענו יותר

אסף זמיר:  יש פגיעה גלובלית

אסף זמיר:       יש לנו הרבה המון אינדיקציות לכך שמה שקורה בישראל בשנה האחרונה גורם לפגיעה מיוחדת

אסף זמיר:  אני לא יודע בדיוק כמה, אנחנו גם לא נדע וזה משהו שהוא מאוד חשוב

אסף זמיר:  כל גופי הממשלה כאן, אנחנו צריכים להתמודד עם זה שאנחנו צריכים להגיב לפגיעה הזאת עכשיו, אפילו שאנחנו לא נדע בוודאות אם הפגיעה הזאת היא ב-2% יותר או ב-3% יותר מהעולם

אסף זמיר:  האופי של הדברים הוא שאנחנו נדע את זה רק בעוד ארבע שנים וזה יהיה מאוחר מדי להגיב בעוד ארבע שנים, כשאנחנו נדע את הנתונים בדיוק

אסף זמיר:  אז אנחנו צריכים לעשות את חישוב הסיכונים שלנו ולהגיב מיד

אסף זמיר:       רציתי להגיד קודם לגבי החלוקה שיש פגיעה מיוחדת בהייטק שקורית בשנה האחרונה

אסף זמיר:  אנחנו רואים את זה בנתונים, אנחנו שומעים את זה בעל-פה בתגובות של יזמים, של משקיעים, שיש חשש גובר להשקיע בישראל

אסף זמיר:  המלחמה בוודאי הזיקה עוד יותר בדבר הזה

אסף זמיר:  אם תסתכלו על הנתונים תראו שההשקעות ברבעון האחרון היו נמוכות אבל לא בהרבה נמוכות משלושת הרבעונים הקודמים

אסף זמיר:  הפער הגדול הוא בין שלושת הרבעונים האחרונים לשנה הקודמת ולא בעוד קצת ירידה של הרבעון האחרון, שהיא גם מייצגת את זה שאנחנו עדיין לא יודעים את כל הנתונים על הרבעון האחרון

אסף זמיר:      ההייטק נפגע כמו שכל המשק נפגע מהמלחמה כי מלחמה פוגעת בכולם

אסף זמיר:  המאפיינים של הפגיעה בהייטק הם שונים קצת בהיבטים

אסף זמיר:  ההייטק פחות נפגע במכירות כי המכירות הן בעיקר בחו"ל ובחו"ל לא קורה הרבה, גם ההייטק פחות מבוסס על מכירות

אסף זמיר:  ההייטק יותר נפגע בכוח אדם כי הדמוגרפיה של עובדי ההייטק היא כזאת שהם יותר נוטים לשרת במילואים בתפקידים שעושים יותר מילואים בשעת מלחמה

אסף זמיר:       יש פגיעה מיוחדת בגיוסי הון והיא עוד פעם קשורה לכלל השנה האחרונה, כי יש הרבה מאוד חברות, במיוחד הצעירות שביניהן, שהן כבר בשנה האחרונה בשלב שהן היו צריכות לעשות את הגיוס השני שלהן, את גיוס ה-A שלהן, החברות האלה כבר הרבה זמן לא מצליחות לגייס והמלחמה הזאת כמובן הזיקה עוד יותר, גם מבחינת זה שישראל נתפסת כמקום לא כל כך יציב - - -     

אפרת רייטן: שזה התחיל כמובן לפני המלחמה בשנת ההפיכה, הרפורמה המשפטית, והמשיך ביתר שאת עכשיו

אפרת רייטן:  צריך לשים את הדברים בצורה ברורה

אפרת רייטן:  כשאנחנו מדברים על החברות הצעירות והחדשות, מדובר כאן במנועי צמיחה ובדברים אקוטיים למדינת ישראל

אסף זמיר: בדיוק

אסף זמיר:  הן חברות צעירות, הן לקראת זה שייגמר להן הכסף והן כבר כמה רבעונים לא מצליחות לגייס

אסף זמיר:  החברות האלה הן חשובות בדיוק כמו שחברת הכנסת אמרה משתי סיבות: אחת, הפגיעה בהייטק נוטה להיות יותר לטווח ארוך

אסף זמיר:  ההייטק בנוי על כך שהמון חברות נפתחות כל שנה ו-60% מהן לא מצליחות תוך שנתיים-שלוש

אסף זמיר:  רק 40% מגיעות משלב ה-seed לשלב ה-A, רק 60% מאלה שעושות A מגיעות ל-B, אז ההייטק בנוי על כך שיש הרבה רעיונות ורובם לא עובדים

אסף זמיר:  החברות שייסגרו עכשיו – אנחנו נראה את הפגיעה בכלכלה בכך שיהיו לנו פחות חברות גדולות בעוד 8 שנים, כך שהפגיעה נסתרת מן העין ולכן היא קריטית

אסף זמיר:  דבר שני, כמובן שההייטק חריג בחשיבות שלו לכלכלה, ואת זה אמרו לפניי, אני לא אחזור

יאסר חוג'יראת: וזה אומר שבטווח הארוך הפגיעה תהיה יותר קשה?     

אסף זמיר: כן

אסף זמיר:  בהקשר של הטווח הקצר חשוב לי להגיד כמה המלצות מדיניות שלנו: אחת, המיקוד צריך להיות בחברות צעירות

אסף זמיר:  צריך לעזור לכולם אבל צריך להתמקד במיוחד בלהציל חברות שהן בשלב הראשוני, חברות שקמו בשנתיים-שלוש האחרונות

אסף זמיר:  רוב החברות שאנחנו מסתכלים עליהן שמדווחות שהן בקשיים זה חברות שגייסו פחות מ-5 מיליון בסבב הראשון שלהן

אסף זמיר:  זה חברות קטנות, סך כל הגיוסים שלהן עד עכשיו הוא 5 מיליון בערך

אסף זמיר:  צריך מאוד מאוד להתמקד בחברות האלה, ושם לדעתי אפשר גם לקחת את הסיכון שיכול להיות שאנחנו נתמוך גם בכמה חברות שהן לא טובות אבל בעיניי הסיכון הזה משתלם לעומת הסיכון שחברות טובות לא ייתמכו כאן כתוצאה מזה

אסף זמיר:      בקשר לזה רשות החדשנות עושה כמה צעדים נהדרים

אסף זמיר:  יש לנו הערות לגבי שני דברים: אחת, דרישות המצ'ינג

אסף זמיר:  לרשות כרגע, בקרן החירום שלה, יש דרישת מצ'ינג של 50%, אנחנו חושבים שצריך להעלות את זה כי לחברות קטנות מאוד קשה להביא 50% מימון מקרונות פרטיות כדי לקבל את ה-50% מהממשלה

אסף זמיר:  דבר שני, וזו קצת בעיה חוקית כי חוק המו"פ מאפשר לרשות החדשנות רק לתמוך בפעילויות מו"פ והעזרה שהרבה מהחברות האלה צריכות היא לאו דווקא במו"פ כרגע

אסף זמיר:  המכירות, השיווק וכו' הן פעילויות נדרשות והן לא יכולות לקבל על זה את התמיכה מסיבות חוקיות

אסף זמיר:       אני חייב להגיד משהו לגבי הטווח הארוך

אסף זמיר:  האירועים של השנה האחרונה, גם אי היציבות הפוליטית וגם המלחמה, יביאו בהכרח לפגיעה תדמיתית עמוקה במדינת ישראל בעולם

אסף זמיר:  הפגיעה הזאת תיצור פגיעה בהייטק כי חלק גדול שהמשקיעים הזרים התרגלו שישראל היא מקום בטוח להשקיע בו וכבר 20 שנה, מאז משבר הדוט-קום, בישראל יש לפעמים אירועים ביטחוניים, יש אי יציבות גאופוליטית קצת, אבל משקיעים זרים התרגלו שישראל מתגברת על המשברים האלה

אסף זמיר:  כל מלחמת לבנון השנייה - - -     

מטי צרפתי הרכבי: הקונספציה, קוראים לזה בעברית

אסף זמיר: אפשר לקרוא לזה כך אבל אני חושב שזה אמפירית הוכיח את עצמו שהכלכלה הישראלית מסוגלת להתמודד עם האירועים האלה ולהמשיך הלאה

אסף זמיר:  יותר מזה, 2008 והקורונה, שהיו אירועים גלובליים שהשפיעו מאוד קשה על הכלכלה בכל העולם, כאן השפיעו פחות, פחות קשה

אסף זמיר:  זאת אומרת, באופן כללי משקיעים מסתכלים על ישראל 20 שנה אחורה ואומרים: ישראל היא מקום טוב להשקעה

אסף זמיר:  משקיעים כמו אינטל פתחו מפעל בישראל והם רגילים שהמפעל שלהם מתפקד ומייצר וממציאים המצאות חדשות וכו' גם בתקופות יותר קשות ופחות קשות לכלכלה

אסף זמיר:       יכול להיות שבדיעבד נסתכל על האירוע של "חרבות ברזל" ונגיע למסקנה שזה אותו דבר, עדיין ישראל התגברה והכל היה בסדר, אבל אני חושב שיש כאן חשש אמיתי לפגיעה פוטנציאלית

אסף זמיר:  אני גם חושב שההפתעה שישראל נקלעה אליה פגעה בה תדמיתית, אולי מסתכלים עלינו ואומרים: הם לא כאלה משוכללים, יחידות המודיעין שלהם לא כאלה טובות, יחידות המודיעין האלה, שמשם יוצאים אחרי זה ההייטקיסטים, אולי הם לא כאלה חכמים כמו שתמיד חשבנו

אסף זמיר:  אני חושב שזה לא קשור

אסף זמיר:  אני חושב שהמחדל של אוקטובר הוא לא תוצאה של בעיות טכנולוגיות ביחידות המודיעין, אבל זה חלק ממה שיקרה

אסף זמיר:      אני חושב שאחד הדברים שמאד מאד חשוב לעשות, מעבר לכל הצעדים שגופי המדינה, כמו רשות החדשנות וכו', יודעים לעשות מצוין – כאן יש משהו שנדרש להיערכות הרבה יותר כללית של המדינה – זה שמדינת ישראל צריכה להגיד: אנחנו מחויבים לזה כמדינה שבעוד עשור ובעוד 20 שנה מדינת ישראל תמשיך להיות מדינה מובילה מבחינת מדע וחדשנות

אסף זמיר:  גם רטורית חשוב להגיד את זה וגם חשוב להגיד את זה מבחינת המחויבות שלנו להשקיע בתשתיות מו"פ, המחויבות שלנו להשקיע בחינוך מדעי, וכאן חשוב חינוך מדעי לכל האוכלוסיות, כי בלי הרחבה של מי שיכול להגיע להייטק, ההייטק הישראלי לאט-לאט ידרדר

אסף זמיר:  זה מאוד מאוד חשוב שתהיה לנו מחויבות עמוקה ורחבה לדבר הזה, גם במילים, גם במעשים וגם בתקציבים

אסף זמיר:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  חברת הכנסת רייטן, בבקשה

אפרת רייטן: הקשבתי ונהייתי יותר מודאגת, למרות שניסית לארוז את הדברים בצורה מאוד רגועה ושקולה, ד"ר פתיר

אפרת רייטן:  אני מסתכלת על ההייטק הישראלי, לא רק אבל בעיקר על ההייטק הישראלי, שספג פגיעה מאוד מאוד קשה עוד לפני המלחמה מהרבה מאוד סיבות, שבטח דיברתם עליהן לא מעט גם בוועדה הזו, אנחנו יודעים את כמות המיסוי, כמות ההשקעות וההכנסות למדינה מההייטק הישראלי, איזו חשיבות מטורפת יש לתחום הזה עבור מדינת ישראל, עבור הענפים מסביב ועבור ההעסקה

אפרת רייטן:  אני מסתכלת על אנשי ההייטק כמו שהסתכלתי על החלוצים והחקלאים בקום המדינה

אפרת רייטן:  בשבילי זה אותו דבר

אפרת רייטן:  בשבילי זה הציונות והם הציוניים

אפרת רייטן:  זה הקטר שלנו, ולא בכדי מדברים על הקטר

אפרת רייטן:      אני חושבת שהפגיעה החמורה בהייטק שלנו היא בין היתר בגלל הממשלה ובגלל הסיפור שבו אנחנו מדברים על פגיעה דמוקרטית בערכים הדמוקרטיים

אפרת רייטן:  על זה אנחנו דיברנו במהלך כל השנה

אפרת רייטן:  כשאנחנו מדברים עכשיו על המלחמה ואנחנו מבינים את אי היציבות כאן והפגיעות, ואנחנו יודעים הרי ש-75% מההשקעות מגיעים מחו"ל, התמונה שאני רואה היא הרבה יותר קודרת מהתמונה ששמעתי מהדברים שלך

אפרת רייטן:  למרות ששמעתי דאגה, לא שלא שמעתי דאגה, אבל אני חושבת שצריך להרים ולהניף פה דגל שחור ממש, לא בחצי תורן, ממש למעלה, לבוא ולהגיד: חברים, מדינת ישראל מוכרחה להתגייס פה אם היא רוצה את עתידה, אם היא רוצה השקעות, אם היא לא רוצה שזה ישפיע על חינוך, על בריאות, על השקעה ממשלתית בכל מיני דברים, בתרבות

אפרת רייטן:  איפה לא?     אנחנו נמצאים באירוע חסר תקדים ואחר בהשלכות שלו מכל מה שידענו

אפרת רייטן:  אי אפשר להשוות את זה למלחמת לבנון השנייה

אפרת רייטן:  זה ממש סיפור אחר לגמרי, גם במשך הזמן שאנחנו עוברים משבר אחרי משבר, שני משברים מטורפים, וברור שיש לזה השפעה חמורה, ובעיקר בגרעין – אני חושבת שזה הסיפור – הפגיעה שלנו כאן היא פגיעה בגרעין של מדינת ישראל, במה שאנחנו מוכרים החוצה, איזה מדינה אנחנו, ולא רק אם אותו אדם שהיה במודיעין הצליח או היה מוכשר או לא מוכשר

אפרת רייטן:  אני לא חושבת שמישהו מתעסק בזה, זה בכלל לא שם, זה במקום אחר לגמרי

אפרת רייטן:      לכן אני חושבת שחייבת להיות כאן – אדוני היו"ר, אני מקווה שתעשו ותצליחו, ואני אתמוך בכל פעולה אקטיבית שאתם רק תיזמו כאן – איזושהי תוכנית פעולה לעיצוב ולגיבוש מענים בתקציב המדינה

אפרת רייטן:  אנחנו מדברים על תקציב המדינה, תכף יגיע תקציב 24, זה הזמן לטפל בזה אם אנחנו רוצים לשקם את מנועי הצמיחה של מדינת ישראל

אפרת רייטן:  כולם הולכים להיפגע מזה, לא רק אנשי ההייטק, שאולי יפוטרו או יורידו ברמת החיים שלהם, אלא גם הילדים שלי, הילדים שלכם וילדים של כולם

אפרת רייטן:  כולם הולכים להיפגע מהאירוע הזה

אפרת רייטן:       אני חושבת שאין מנוס מתמיכה ממשלתית

אפרת רייטן:  גם בלי הון חיצוני חייבים לעזור

אפרת רייטן:  זו ממש משימה לאומית של המדינה לעזור לחברות לצלוח את המשבר

אפרת רייטן:  זה יהיה חלק מהליבה ותוכנית השיקום של מדינת ישראל

איימן עודה: תודה לך

יאסר חוג'יראת: תמיכה ממשלתית יש ממה שהבנתי, נכון? הכוונה היא שצריך להעלות את התמיכה הממשלתית או לשנות את האחוזים של המצ'ינג

יאסר חוג'יראת:  זו הכוונה

אפרת רייטן: עכשיו זה הזמן

אפרת רייטן:  אנחנו לפני תקציב 24, זה הזמן

יאסר חוג'יראת: אם אתם פורטים את זה לכסף, באיזה תקציב מדובר? בכמה כסף מדובר?      

אסף זמיר: לגבי תמיכה בחברות הייטק, שזה קרנות החירום שקיימות ומה שרשות החדשנות עושה, יש לנו רק כמה הערות לגבי הפרטים

אסף זמיר:  אני אגיד קודם שאני מאוד מודאג

אסף זמיר:  אם נשמעתי לא מודאג זה בגלל האופי שלי

אסף זמיר:  יחד עם זה, יש לישראל את כל הפוטנציאל להמשיך להיות מדינה מובילה בתחום הזה, את כל הפוטנציאל, אבל צריך לעשות צעדים אקטיביים כדי שזה יקרה

אסף זמיר:  יפן, כשאני הייתי ילד, הייתה מעצמה בתחום האלקטרוניקה ואף אחד לא חשב שיש איזשהו איום שבעולם שיפן לא תהיה מעצמה בתחום האלקטרוניקה

אסף זמיר:  הם פספסו את כל המהפכה הדיגיטלית ו-20 שנה הם מנסים להדביק את הפער הזה ולא מצליחים

אסף זמיר:  בישראל יש את כל הפוטנציאל מבחינת האקדמיה בישראל, מבחינת איכות ההון האנושי, אז יש הרבה סיבות להיות אופטימיים, אבל צריכים גם להיות מאוד מודאגים

אפרת רייטן: אם יסגרו לנו את הדלתות – ואנחנו יודעים שכבר סוגרים לנו דלתות ברחבי העולם, גם בהייטק, כמו בתרבות, כמו באקדמיה ובמקומות אחרים – עם כל הגאונות שיש לנו, לא נוכל לממש אותה

אפרת רייטן:  אפשר להסתכל כשאנחנו עושים הסכמים בין-לאומיים – אני יודעת שמרבים עכשיו לרדת על אוסלו ולהגיד שזו הייתה קטסטרופה, אבל איזה קפיצה הייתה אז כלכלית ותרבותית? צריך להסתכל על הדברים האלה ולא להכניס את עצמנו רק למסגרת אחת או להסתכל דרך החור

איימן עודה: אני מסכים מאוד עם חברת הכנסת רייטן

איימן עודה:  חברת הכנסת מטי צרפתי הרכבי, בבקשה

מטי צרפתי הרכבי: תודה, אדוני

מטי צרפתי הרכבי:  אני גם רוצה לחזק את מה שאמרה חברת הכנסת רייטן

מטי צרפתי הרכבי:  אנחנו שמענו גם שהאקדמיה במשבר, שכל מיני השקעות במחקרים, כל מיני קרנות, מצטמצמות

מטי צרפתי הרכבי:  אנחנו יודעים שיש גם בריחת מוחות במהלך השנים ובשנה האחרונה

מטי צרפתי הרכבי:  כרגע אולי חוזרים בעקבות המלחמה אבל לא בעקבות ההפיכה

מטי צרפתי הרכבי:  זאת אומרת, אנחנו באיזושהי מגמה של התרחקות מבחינת הפיתוח, כאשר, אם אני לא טועה, בערך 50% מהיצוא מקורו בהייטק ורק 10% במועסקים

מטי צרפתי הרכבי:  זאת אומרת, יש פה השלכה מאוד מאוד גדולה גם על קופת המדינה

מטי צרפתי הרכבי:       אנחנו שונים ממדינות מערביות אחרות, שעיקר ההכנסות שלנו הוא משני העשירונים העליונים במס הכנסה, 90%

מטי צרפתי הרכבי:  ואין הרבה

מטי צרפתי הרכבי:  במדינה של 10 מיליון, 400,000 מועסקים בהייטק, ואם יש איזושהי בריחה והם החלק הארי שתורם גם את מס ההכנסה אז הבעיה הרבה יותר מורכבת

מטי צרפתי הרכבי:      ביקרתי לפני שבוע בצפון, מפעלים שחשבו שטוב להיות מוקמים בקריית שמונה, העתיקו את מקומם במקרה הטוב למרכז הארץ, במקרה הפחות טוב לחו"ל

מטי צרפתי הרכבי:  זאת אומרת, אנשים שבאו להשקיע פה לא מחכים שנתאושש, הם פשוט עוזבים את הצפון לטובת שיפור מיקום, אם זה במרכז הארץ ואם זה ממש בחוץ לארץ

מטי צרפתי הרכבי:  אז אני חושבת שבאמת יש לנו בעיה בטווח הארוך

איימן עודה: תודה לך

איימן עודה:  צחי שנרך, רשות החדשנות, בבקשה

צחי שנרך: תודה רבה

צחי שנרך:  כבוד היושב-ראש, אני רוצה להתחבר למשפט של ד"ר פתיר ולהגיד שלפעמים באמת צריך לפעול בלי שכל הנתונים נמצאים על השולחן, תוך ניהול סיכונים וכדי לא לשלם מחירים שלפעמים עשויים להיות הרבה יותר גבוהים כתוצאה מחוסר פעולה

צחי שנרך:  על זה אני רוצה רגע לספר לכם

צחי שנרך:       אני רוצה לספר לכם על דברים שעשינו בעיקר ברבעון האחרון – לא רק אבל בעיקר ברבעון האחרון – בדיוק על רקע הדברים שנאמרו פה ע"י חברת הכנסת וע"י ד"ר פתיר

צחי שנרך:  כדי לספר על זה אני אגיד איך הגענו לדברים שעשינו

צחי שנרך:  אני אספר על האתגרים, שכולם מוכרים לכם, רק כדי לתת קונטקסט לדברים שעשינו, איך הם קשורים לאתגרים

צחי שנרך:      אחד, זה מה שאנחנו כבר יודעים כאן ממספר ועדות, שאנחנו בשפל של עוד מעט 15 שנה במספר הסטארט-אפים שנפתחים בישראל נטו

צחי שנרך:  אנחנו רואים את ההייטק מאוד מאוד מרוכז בעולמות ICT ובדגש על תוכנה

צחי שנרך:  אם אנחנו מסתכלים על יחס של בערך 60:40 בין עולמות התוכנה לעולמות שאינם תוכנה 10 שנים אחורה, אז היום אנחנו מסתכלים על יחס של 75:25

צחי שנרך:  זאת אומרת, 75% מההייטק ממוקד בעולמות התוכנה, לעומת פחות מ-25% שממוקד בעולמות שהם לא

צחי שנרך:  יש פה המון המון ביצים שההייטק שם בסל אחד

צחי שנרך:       האתגר השלישי הוא התלות הכמעט מוחלטת של השקעות שמקורן הון זר מסך ההשקעות שמבוצעות בישראל

צחי שנרך:  אלה הם שלושה אתגרים שמלווים אותנו עוד מתחילת 23 ועוד שנים אחורה

צחי שנרך:  וכמובן, כמו שנאמר פה, הם התעצמו בשנה האחרונה וברבעון האחרון

צחי שנרך:       אתגר נוסף שדובר כאן הוא הירידה החדה בהשקעות בשנה הזאת

צחי שנרך:  אם אנחנו צריכים להסתכל לאן חזרנו, אז חזרנו בערך 5 שנים אחורה, גם בכמות ההשקעות וגם במספר העסקאות

צחי שנרך:  ויותר חמור, הנושא של מגמת הגיוסים שנפרדה למעשה כמו ריצ'רץ' שנפתח, למשל ממדד הנאסד"ק

צחי שנרך:  הריצ'רץ' הסגור הזה ליווה אותנו כעשור ויותר, מעקב הגיוסים בישראל אחרי מדד הנאסד"ק, ובשנה האחרונה הדבר הזה נפרם ואנחנו במגמה הפוכה

צחי שנרך:  הנאסד"ק זינק בסדר גודל של 30% וגיוסי ההייטק הישראלי ירדו ביותר מ-30%, וזו אותה מגמה שהתווספה בשנה האחרונה

צחי שנרך:      חשוב להגיד שלפי המידע שנמצא ברשותנו כ-50% מהחברות שנפתחות בישראל נפתחות בחו"ל, וזה לא כולל את היפוכי השרוול של חברות שהופכות את עצמן לחברות זרות

צחי שנרך:       אלה למעשה האתגרים שידענו ושהתעצמו בעקבות המלחמה

צחי שנרך:  בעקבות במלחמה, ממש מיד לאחר שהיא נפתחה, ערכנו סקר בקרב חברות הייטק וראינו שמעל 50% מחברות ה-early stage הן עם אופק, אנחנו קוראים לזה runway, כמה חמצן יש להן לפעול

צחי שנרך:  אז האופק שלהן הוא פחות מחצי שנה

צחי שנרך:  אם אני מסתכל על מספר החברות עם אופק של פחות משנה, אנחנו מדברים על כמעט 75% מהחברות

צחי שנרך:  זאת אומרת שהגיוסים שהם צברו הם פחות משנה ומעל 50 פחות מחצי שנה

צחי שנרך:  אלה נתונים קשים

יאסר חוג'יראת: האם יש לך את הנתון כמה חברות נפתחו ב-22 וכמה ב-23?     

צחי שנרך: לא כאן

אירית טויטו: 300 ב-23 ו-670 ב-22, לפי IVC

צחי שנרך: אם אני מסתכל על עוד דבר, שהוא גם דובר רבות בוועדה הזאת, הוא הנושא של אי-ודאות

צחי שנרך:  אי-ודאות מרתיעה משקיעים, מרתיעה יזמים, ובעקבות המלחמה באותו סקר ראינו מאפיינים נוספים לאי הוודאות הזאת

צחי שנרך:  בממוצע, מעל 50% מהחברות דיווחו על אי-ודאות בין גבוהה מאוד לבין גבוהה בנושאים הבאים: לא כולן חושבות שהן יצליחו לגייס סבב נוסף בזמן הקרוב, לא כולן חושבות שהן יצליחו לגשר על הפער בין סכום הגיוס שנדרש להן למה שהן יצליחו לגייס בפועל, לא כולן חושבות שהן יצליחו לשמור על השווי שלהן והן חושבות שהן יגייסו בשווי נמוך יותר מהשווי הנוכחי, ורוב מכריע של החברות חושב שהם לא יצליחו לגייס סבבי ביניים לגישור

צחי שנרך:  אלה נתונים שמצביעים קצת על אי הוודאות ששוררת בתעשייה הזאת ממש בימים אלה

צחי שנרך:      תגובה מהירה למה שקרה

צחי שנרך:  פתחנו ערוץ מהיר שבמסגרתו 400 מיליון ש"ח  הוקצו החל מאוקטובר 23 ועד פברואר 24

צחי שנרך:  אם אני מסתכל על המצ'ינג של אותם 400 מיליון ש"ח, אנחנו מדברים על תוספת מימון של כמיליארד שקל לחברות בחודשים נובמבר עד פברואר

צחי שנרך:  הכוונה היא להשקיע בחברות עם נכסים טכנולוגיים, שיש להן runway של פחות מחצי שנה, והמטרה שלנו להאריך את השרידות שלהן ולגשר מעל תשעה חודשים

צחי שנרך:  עשינו די הרבה פעילויות שאני רוצה לציין אותן במהרה וקשה לי להיכנס לפרטים

איימן עודה: יש קטגוריות לחברות הללו שמקבלות את הכסף הזה?     

צחי שנרך: כן

איימן עודה: מהן?     

צחי שנרך: אנחנו הולכים לחלק אותן לפי מגוון של תחומים, כאלה שמוכרות וכאלה שלא מוכרות, אחוז מאוד גבוה של חברות הן חברות שעדיין לא מוכרות מן הסתם, אבל נחלק אותן לפי תחומים

צחי שנרך:  אחוז מאוד גבוה של חברות הוא למשל בתחומים של health tech, מכשור רפואי, תרופות

צחי שנרך:  אלה ממילא חברות שנמצאות בסיכון גבוה, ממילא היה להם קושי עוד לפני 23 לגייס והקושי הזה החמיר

צחי שנרך:  חלק מהחברות האלה ממש נמצאות על סף סגירה, אנחנו מקבלים כל יום טלפונים ממנכ"לים שאומרים לנו: אנחנו בימים הקרובים נאסוף את האנשים ונודיע על סגירת החברה

צחי שנרך:       אני רוצה להגיד מספר דברים שקורים

צחי שנרך:  הגדלנו את תמיכה שלנו ביזמים כבר בשלב הרעיון

צחי שנרך:  הכפלנו למעשה את הסכום ב-pre-pre-seed

צחי שנרך:  הקמנו 9 מרכזי חדשנות חדשים

צחי שנרך:  אני רוצה לסבר את האוזן על מה מדובר

צחי שנרך:  אנחנו מדברים על מרכז חדשנות בנושא של פודטק ואגריטק בגליל המזרחי ובגולן, על מרכז חדשנות באילת, אילות, בדגש על ביוטכנולוגיה וחקלאות ימית

צחי שנרך:  בגליל המערבי מרכז חדשנות בנושא טכנולוגיות בנייה ירוקה וכן הלאה

צחי שנרך:  יש נתונים רבים בשקפים ששמתי וניתן לראות שהיינו במיקוד שאינו תוכנה ואינו תל אביב

צחי שנרך:  אנחנו בפריפריה בנושאים מאוד מגוונים

צחי שנרך:      אנחנו בימים אלה מקימים מועדוני אנג'לים ונכריז על 3 מועדונים חדשים שיעזרו במיוחד בשלבים הראשונים להקים את החברות וכן הלאה

צחי שנרך:       אני אסכם בזה שאני אגיד שאם בשלבים המאוד ראשונים האתגר של ההייטק היה האם ההייטק יוכל "לדלבר" את הדברים שהוא התחייב עליהם\ אז אני חושב שהיטיב להתבטא מנכ"ל אינטל העולמית שיתייחס לעמידות חסרת התקדים של עובדי ההייטק בישראל ושיבח את התעשייה הזאת

צחי שנרך:  האתגר הנוסף הוא אתגר של מימון

צחי שנרך:  אנחנו מפעילים כ-7 מסלולים שונים, שנגעתי פה בחלקם בגלל חוסר של זמן

צחי שנרך:  אם אני מסתכל על הטווח הבינוני והרחוק, כמילה אחרונה, אני מצטרף למה שנאמר כאן, חייבים הפעלה משולבת של חבילה של מהלכים שתיתן את המענה לאתגרים שצוינו פה ע"י קודמיי

צחי שנרך:  תודה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  אני מברך את בואו של חבר הכנסת גלעד קריב

איימן עודה:  אהלן וסהלן

איימן עודה:  חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת, בבקשה

יאסר חוג'יראת: אני זוכר שהיה דיון בנושא של ההייטק וההפיכה המשפטית בזמנו ואז ניסו להכחיש שאין קשר בין הפגיעה והירידה בהייטק לבין ההפיכה המשפטית

יאסר חוג'יראת:  היום, לפי הנתונים, אי אפשר להסתיר שהייתה פגיעה בהייטק והיא ממשיכה עכשיו, לאחר פרוץ המלחמה

יאסר חוג'יראת:       אני רוצה לדבר על משהו אחר לגמרי, על המשאב האנושי

יאסר חוג'יראת:  מה שנאמר כאן, חלק מהפגיעה בהייטק, כמובן חוץ מהתקציב וההשקעות בחברות, הוא גם המשאב האנושי, שבגלל העדר חלק מהעובדים עקב המלחמה זה אחד הגורמים לפגיעה בחברות ההייטק

יאסר חוג'יראת:  אני רוצה להעלות את הנושא של שילוב – זה המבחן האמיתי לכך שיש צורך בשילוב החברה הערבית בהייטק, ואם יהיה שילוב באחוזים יותר גבוהים בהייטק הישראלי אין ספק שזה יכול לחזק ולהחזיק את החברות בזמני משבר כאלה ואחרים

יאסר חוג'יראת:      דבר שני, אין ספק גם בנוגע למה שנאמר כאן, שאחרי אוסלו ההייטק צמח

יאסר חוג'יראת:  אנחנו צריכים להודות בדבר אחד – שלום זה המתכון לצמיחה, לא רק של ההייטק אלא של כל הסביבה בכל האזור

יאסר חוג'יראת:  תודה

איימן עודה: תודה לך

איימן עודה:  אני מסכים עם כל מילה

איימן עודה:  הדסה גטשטיין, משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, בבקשה

הדסה גטשטיין: תודה רבה

הדסה גטשטיין:  אני לא באה להגיד מה לא עשינו אלא מה כן עשינו, כי יש המון המון דברים טובים

הדסה גטשטיין:  אני יכולה להגיד בשם משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, בהובלה של השר אופיר אקוניס והמנכ"ל גדי אריאלי, שהמשרד מחויב להמשכיות המובילות הטכנולוגית של מדינת ישראל

הדסה גטשטיין:  מגיל צעיר, כמו שהאדון דיבר פה, יש לנו תוכניות לקידום החדשנות והמדע, תוכניות ביחד עם משרד החינוך, "הייטקלאס" ותוכניות להנגשה של חדשנות ומדע, מגילאי בית ספר ועד התוכניות של רשות החדשנות ועד לצמיחה של חברה

הדסה גטשטיין:       רק לסבר את האוזן לגבי הדברים שכן עשינו

הדסה גטשטיין:  הדבר הראשון, שאפשר לבשר אותו כבר היום, הוא שאתמול הממשלה העבירה מינוי חדש של ראש רשות חדשנות, מינוי מבורך דווקא בעת הזאת, בשביל להוביל את האתגר הזה ביחד קדימה

הדסה גטשטיין:  כמו שרשות החדשנות דיברו על מרכזי מו"פים ועל קרן סיוע, השנה גם העבירו את חוק האנג'לים, כדי לסייע דווקא לעידוד השקעות הון, חוק עידוד השקעות הון ושינויים במסלול שרשות החדשנות גם חלק מהם כבר פורסמו, מינוי של מדען ראשי חדש מחויב לדברים האלו

הדסה גטשטיין:       משרדי הממשלה בהובלה של אופיר אקוניס ומשרדי ממשלה אחרים ביחד עם האוצר מחויבים לסיוע לדבר הזה

הדסה גטשטיין:  כמו שבת חן דיברה והמליצה להתחבר לתקומה, אנחנו שותפים מלאים בתקומה, יש לנו קבוצות עבודה גם בחדשנות, גם במו"פ, גם לקידום חינוך מדעי טכנולוגי מגיל צעיר שם, כמובן גם בכל הארץ וגם במגזרים אחרים אבל בתקומה אנחנו שותפים מלאים, גם להקמה של מו"פ תקומה חדש, מו"פ עוטף עזה שקיבל פגיעה ישירה ואנחנו תומכים בו, ולא רק שנתמוך בו, נגדיל אותו והוא יקבל סיוע מאוד מאוד גדול בשביל הדבר הזה

הדסה גטשטיין:  יש לי פה רשימה שלמה של דברים שכן עשינו

הדסה גטשטיין:       צריך לשנות קצת את איך שאנחנו מדברים כי בסוף המסר הוא ביחד והמסר לחו"ל, לעודד השקעות, הוא שכדאי להשקיע בישראל ולמה טוב פה

הדסה גטשטיין:  אם אנחנו נדבר ביחד, במסרים של הדברים הטובים שיש לנו פה, אז זה גם יהיה החוצה, ולא לדבר רק על דברים לא טובים, כמו חברת כנסת אפרת רייטן, שהייתה פה וחבל שהיא לא פה לשמוע את הדברים שכן עושים

הדסה גטשטיין:  אנחנו מחויבים לפיתוח החדשנות והטכנולוגיה מגיל צעיר ועד כמובן לחברות early stage

הדסה גטשטיין:  חברים פה במשרד הכלכלה, כמו ש-SNPI דיברו, יש הקרנות גם שמסייעות אחר כך לשיווק

הדסה גטשטיין:  אנחנו מחויבים

איימן עודה: הדסה, אני רוצה לדבר על דברים טובים ואף פעם לא הפכתי את הוועדה הזו למקום סקטוריאלי, אף פעם, אבל אני רוצה לשאול אותך על חלקה של האוכלוסייה הערבית בכל מה שאמרת

הדסה גטשטיין: מחויבים לחלוטין בכל התוכניות, גם בתוכניות בית ספר - - -     

איימן עודה: קונקרטי

הדסה גטשטיין: אין לי פה את המספרים, אני אתן לך אותם

הדסה גטשטיין:  בתוכניות של המשרד שלנו מגיל צעיר יש לנו גם תמיכה במצפים, גם תמיכה במו"פים במגזר הערבי, גם פתיחה של מצפה כוכבים חדש בחורה

הדסה גטשטיין:  יש לנו תוכניות ללימודי "הייטקלאס" במגזר הערבי

הדסה גטשטיין:  אני אתן לך רשימה גדולה של הדברים שמיועדים רק לזה

הדסה גטשטיין:  אנחנו מחויבים לחלוטין

איימן עודה: נשב פעם רק על זה

איימן עודה:  תודה רבה

איימן עודה:  סיון נויפלד, איגוד ההייטק הישראלי, התאחדות התעשיינים

סיון נויפלד: שלום לכולם

סיון נויפלד:  אנחנו במצב שאמור להדאיג היום כל אחד ואחת מהיושבים כאן

סיון נויפלד:  אני נציגת חברות ההייטק הישראליות שאנחנו מייצגים במטרה לקדם את הענף, לייצר הזדמנויות עסקיות ולהסיר חסמים מעכבים תוך מתן הזדמנויות עסקיות משמעותיות לחברים וייצוג בתעשייה הבין-לאומית ובמישור הלאומי

סיון נויפלד:       תעשיית הייטק כי אחת החזיתות החשובות של הכלכלה הישראלית ושל החוסן הלאומי דווקא בעת הזו

סיון נויפלד:  המשבר הנוכחי מעמיד את הענף באתגר שלא ידענו כמותו

סיון נויפלד:  כידוע, ההייטק כולו מסתמך על יצוא טכנולוגיות ולא רק על השוק הישראלי

סיון נויפלד:  חוסר היציבות באזורנו והמלחמה בחודשים האחרונים הביאו לכך ששנת 2023 היא השנה של המשבר המשמעותי ביותר באופן חסר תקדים

סיון נויפלד:       יש פה הרבה נתונים שכבר דיברתם עליהם אבל המשבר מתבטא בירידה משמעותית בסך היקף ההשקעות, בהשקעות בשלבים מוקדמים, בירידה בסבבי הגיוס

סיון נויפלד:  ואם אנחנו מסתכלים על רבעון המלחמה, ההשקעות הסתכמו ב-1

סיון נויפלד: 3 מיליון דולר, השקעות הון סיכון, שזה הנתון נמוך משנת 2017

סיון נויפלד:  42% מהקרנות שהשקיעו בישראל בשנת 2022 כבר לא משקיעות בשנת 2023

איימן עודה: כמה?     

סיון נויפלד: 42% מהקרנות שהשקיעו ב-2022 לא חזרו להשקיע ב-2023

סיון נויפלד:  סך ההשקעות ב-2023 הסתכמו רק ב-7

סיון נויפלד: 3 מיליארד דולר, שזו ירידה חדה של 60% מ-2022

איימן עודה: יש נתונים לגבי שלושת החודשים האחרונים, לא רק 2023?     

סיון נויפלד: לגבי הרבעון של המלחמה עצמו? אני אוכל לבדוק את הנתונים האלה

סיון נויפלד:  אלה נתונים שלקחנו מהסקר של SNPI

איימן עודה: לגבי ההפיכה, אני חושב שזה חשוב לכל בן-אדם במדינה

סיון נויפלד: נכון

סיון נויפלד:  חשוב לנו להגיד שמה-7 באוקטובר אנחנו רואים פה פגיעה גם ברציפות העסקית של התפקוד עקב גיוס מילואים

סיון נויפלד:  המון עובדים משמעותיים גויסו למילואים, וגם התפקוד של שאר העובדים ירד משמעותית עקב העדר מסגרות חינוך בחודש הראשון של המלחמה, שזה היה חודש קריטי לסגירת השנה

סיון נויפלד:  קריטי כי זה אחרי תקופת החגים, כולם חוזרים במאמץ האחרון לסגור את השנה

סיון נויפלד:  אתם צריכים להבין שגם רוב המגויסים הם חבר'ה צעירים שרובם הגיעו מחברות ההייטק

איימן עודה: נא להתכנס

סיון נויפלד: יושב כאן איתי שחף משה, סמנכ"ל כספים של חברת "אירונאוטיקס", תכף גם הוא יתייחס בכמה רגעים

סיון נויפלד:  זו חברת הייטק ביטחונית עם מעל 30% עובדים מגויסים בתפקידי מפתח

סיון נויפלד:  תארו לכם איזו מציאות הזויה זו שעובדים שכבר לא עובדים בחברה הגיעו לעזור כדי שהחברה תמשיך לייצר, לעמוד בביקושים ובדרישות

סיון נויפלד:  אז איך אנחנו כחברה ישראלית אמורים להתמודד מול החברות העולמיות במקרה הזה?     ובסטארט-אפים, שאמרנו שהמצב קשה, שם זה גרוע הרבה יותר

סיון נויפלד:  לדוגמה, אחוז המגויסים עולה על 50%

סיון נויפלד:  אם לוקחים למשל את חברת אינוקאט מדיקל, חברה בתחום הסוכרת בת 3 שנים, 4 מתוך 5 עובדים מגויסים בצו 8, אז החברה הזאת נעצרה לחלוטין

סיון נויפלד:  כמו כן, גם חברות אחרות, כמו חברת שף AI, ששם 5 עובדים מתוך 5 גויסו למילואים, כשהם ממש בתחילת התהליך שלהם

סיון נויפלד:  זה רבעון האחרון לשנה והפגיעה היא גם בהכנסות, גם במסים למדינה, וכמובן בהצלחת החברה באופן כללי

סיון נויפלד:      אנחנו רוצים לקרוא לכם: אחד, להזרים יותר מענקים לטובת הסטארט-אפים, הגדלת תקציבי רשות החדשנות, שזה אחד הדברים החשובים, והצהרה לגבי מדיניות המיסוי הגלובלי, שטרם יצאנו בהצהרה לגבי מס חברות אחיד

סיון נויפלד:  אנחנו פונים כאן אליכם בקריאה לפעול על מנת להזרים יותר כספים להייטק, לתמוך בהסברה רחבה לענף ההייטק אל מול העולם במטרה להחזיר קרנות בין-לאומיות להשקיע בישראל

סיון נויפלד:       שנת 2023 הייתה שנה מאתגרת, שנת 2024 תציב אותנו בפני אתגר קיומי וכנראה את ההשלכות של מה שקורה נתחיל לראות הרבה יותר בשנת 2025

סיון נויפלד:  נדרשת תמיכה משמעותית בענף הזה על מנת שנוכל להיות הקטר שמניע את המשק

סיון נויפלד:  שחק משה יתייחס ממש בבקשה בקצרה

שחק משה: תודה על ההזדמנות

שחק משה:  בנוסף לתפקידי בחברת אירונאוטיקס אני advisory board של חברת פינטק חמודה מתל אביב ובין היתר אני יו"ר של פורום באיגוד ההייטק הישראלי

שחק משה:  מאז ה-7 באוקטובר – ואני אדבר על הקטע הצר הזה, אני לא מתייחס לנושא המשטרי – גויסו סדר גודל של 30% מעובדי החברה

שחק משה:  זה היקף עצום

שחק משה:  זה כמובן פוגע ביכולת שלנו לייצא את הסחורה שלנו, את המוצרים שלנו, לחו"ל, וכ-75% מפעילות החברה היא מול חו"ל

שחק משה:      אני יכול להגיד שזה השפיע כמובן גם בחברות סטארט-אפ הקטנות, ואם אנחנו מדברים על חברות בסדרי גודל של פחות מ-10 אנשים, מספיק שמגויסים 2-3, זה כבר באזור ה-20%-30% ויש השפעה על קצב הפיתוח וה-Time to market שלהם נפגע

שחק משה:  הדבר הזה כן משפיע על משקיעים

שחק משה:  גיוסים ב-early stage, בשלב שבו לא יודעים למשך כמה זמן ייעדרו אנשי מפתח בחברה בעולם הפיתוח, משפיע על משקיעים לעכב את ההשקעות שלהם

שחק משה:  יכול להיות שהכול ייפתח ביום שלאחר מכן, יכול להיות גם שלא, אנחנו לא באמת יודעים

שחק משה:      הנושא של יכולת לקבל כסף מהמדינה דרך רשות החדשנות לא כזה נגיש לכולם ולעשות את המצ'ינג הזה זה באמת אירוע מורכב וקשה

שחק משה:  אני מניח שאתם יודעים עליו, דיברו על זה פה, נגעו בנקודות הנכונות, אני חושב שהן צריכות להיות מטופלות

שחק משה:       יש עוד מספר תחומים שבהם המחירים עולים וגם יש קושי להשיג אותם

שחק משה:  יש קושי להשיג היום ביטוחים

שחק משה:  אין גורם כרגע שאנחנו יודעים שאנחנו יכולים לפנות אליו שיסייע במידה ואנחנו לא מצליחים להשיג היקף ביטוחי מספק לפעילויות שלנו, ולפעמים זה גם נדרש במסגרת מכרזים, במסגרת הדגמות בחו"ל וגם לפעילות שאנחנו נדרשים בארץ

שחק משה:  המחירים כבר מרקיעי שחקים אבל לפעמים, גם אם אנחנו רוצים לשלם, אי אפשר לקנות

שחק משה:       עלויות המימון כמובן עלו יחד עם בנק ישראל והפריים

שחק משה:  קושי להשיג הרבה פעמים מימון בגלל חשש של בנקים בארץ ובחו"ל

שחק משה:  אם דיברנו על אותו מצ'ינג, שאם היה למישהו סיכוי להשיג כסף מבנקים אז היום זה יותר קשה אם הוא לא משיג אותו מקרנות או אשראי חוץ-בנקאי

ניר הירשמן: אני חושב שיש פה נקודה שאפשר להוסיף

ניר הירשמן:  שמי ניר הירשמן, מנכ"ל פורום חברות הקריפטו בלוקצ'יין וה-Web3

ניר הירשמן:  רוב האנשים שמגיעים לכאן, לוועדה, אומרים איך המדינה יכולה לתמוך, במקרה של הסגמנט הזה בהייטק שנקרא חברות הקריפטו בלוקצ'יין וה-Web3, החברות מבקשות לשלם מיסים

ניר הירשמן:  אחת מהבעיות היא שאנחנו רואים שהיום חברות מהתחום הזה לא יכולות לשלם מיסים

ניר הירשמן:  בנקים בישראל לא מאפשרים להעביר כספי השקעות לבנקים ורשות המסים, למרות שהיא כבר פתחה את האפשרות לייצר דרך להעביר את כספי המיסים ליחידים, היא לא פתחה את זה לחברות

ניר הירשמן:       רשות המיסים פרסמה לפני שבוע נוהל שמאפשר ליחידים לשלם מיסים בגין רווחים שקשורים למטבעות דיגיטליים אבל חברות שרוצות לשלם מס הכנסה ניכויים וביטוח לאומי, רשות המסים אומרת להם: אנחנו מוכנים לקבל את הכספים האלה אך ורק מבנקים ישראליים

ניר הירשמן:       הנקודה הזאת, צריך להגיד, הולכת ודוחפת חברות החוצה מישראל

ניר הירשמן:  אנחנו מדברים על 174 חברות, 3,800 עובדים, 3

ניר הירשמן: 85 מיליארד דולר בגיוסים של חברות שהולכות ויוצאות מישראל

ניר הירשמן:  הסייקל בענף הקריפטו בלוקצ'יין וה-Web3 הוא של ארבע שנים, אנחנו נמצאים בתחילתו של הסייקל הזה עכשיו

ניר הירשמן:  אם אנחנו לא נטפל בבעיה הזאת כעת אנחנו נחמיץ את הרכבת לארבע שנים

איימן עודה: איך אתה מציע לטפל?     

ניר הירשמן: קודם כל, צריך לאפשר לחברות לשלם מסים דרך בנקים זרים

ניר הירשמן:  זה דבר שנמצא על שולחנה של רשות המיסים, אני חושב שהוועדה צריכה לפנות לרשות המסים ולבקש ממנה לטפל בזה

ניר הירשמן:  דבר שני, גם על שולחנו של בנק ישראל נמצאת הצעה לעשות שולחן עגול יחד עם הבנקים הגדולים, הבנקים הגדולים מסכימים לזה ובנק ישראל כיום מתעכב עם העניין הזה

ניר הירשמן:  גם בעניין הזה אני קורא לוועדה לשאול את בנק ישראל מה קורה עם הדבר הזה כדי לפתור את זה

ניר הירשמן:       דבר נוסף, אפליה של משקיעים זרים

ניר הירשמן:  מתברר שרשות המיסים שוב פעם –– ואני לא אומר משהו נגדם, זה פשוט תקוע – אומרת למשקיעים זרים: אם אתם משקיעים בחברות ישראליות, יכול להיות שיהיה לכם כפל מס, אבל אם אתם משקיעים בחברות זרות אין סיכוי בעולם שיהיה לכם כפל מס

ניר הירשמן:  לכן היום בתחום שלנו, ברגע שמשקיע מגיע, התמרוץ שלו הוא להשקיע בחברות זרות, או ליתר דיוק, להוציא צוותים ישראליים שעובדים על חברות, שעובדים על ביצוע של פרויקטים כאן בישראל, לחו"ל

ניר הירשמן:      דבר אחרון

ניר הירשמן:  ההטבה שיש בכל ההייטק על אופציות של 25% מס, בתחום שלנו עובדים ישלמו על אופציות 50% מס

ניר הירשמן:  אני חושב שלגבי ארבעת הדברים האלה צריך לבוא ולעשות כאן איזושהי פעולה פרואקטיבית, פעולה שב-day one תוסיף הכנסות למדינה

איימן עודה: אנא ממך, כתוב לי את ארבע ההמלצות הללו ותעביר לי, בבקשה

ניר הירשמן: אין שום בעיה

ניר הירשמן:  תודה רבה

איימן עודה: תודה לך

איימן עודה:  מייסם ג'לג'ולי, בבקשה

מייסם ג'לג'ולי: שלום לכולם, מייסם ג'לג'ולי, מנכ"לית ארגון צופן, ארגון חברה אזרחית שפועל כבר 15 שנה לשילוב המהנדסות והמהנדסים הערביים בהייטק הישראלי

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו גם הופענו בפני הוועדה הזו לפני מספר חודשים לספר על המשבר בהייטק ובמיוחד המשבר בקליטת מהנדסים ג'וניורים לתעשייה, ואמרנו שזו פגיעה כמעט אנושה ביכולת של מהנדסות ומהנדסים ערביים, שרובם ג'וניורים, להשתלב בתעשיית ההייטק

מייסם ג'לג'ולי:  לצערי הרב, מאז המצב רק הלך והחמיר ובעקבות המלחמה החמיר עוד יותר

מייסם ג'לג'ולי:  כמעט אין משרות פתוחות לג'וניורים בהייטק הישראלי

מייסם ג'לג'ולי:       מתוצאות המחקר הקודם שלנו, וגם מהסקר הנוכחי שעוד מעט אתייחס אליו, אנחנו מגלים שלמרות כל הדיבורים על חדשנות, וגם רשות החדשנות שמקדמת סטארט-אפים וחדשנות בישראל, עדיין אחוז המהנדסות והמהנדסים הערביים שמשולבים בסטארט-אפים ובחברות ישראליות גרידא הוא כזה נמוך

מייסם ג'לג'ולי:  זה גם, לדעתי, מאוד לא מכבד, לא אותנו כחברה, לא את הממשלה ולא את החברות עצמן

מייסם ג'לג'ולי:  כמעט 80% מהמהנדסים הערביים המשולבים משולבים דווקא בחברות בין-לאומיות, שיש להן יעדי גיוון וכחלק מהמדיניות שלהן הן משלבות מהנדסות ומהנדסים

מייסם ג'לג'ולי:  בסטארט-אפים ובחברות הישראליות זה כמעט לא קיים וזה כשל מתמשך לאורך שנים

מייסם ג'לג'ולי:       לכן, אני פונה פה גם לרשות החדשנות, ברגע שמעודדים ונותנים כסף ומימון לחברות, לבקש, לדרוש, שאחוז מסוים מהמגויסים לחברות האלה יהיה מהנדסים ערביים או חרדים, כל אוכלוסייה שהיא בתת ייצוג

מייסם ג'לג'ולי:  הדבר הזה עדיין לא נעשה וזה צורך השעה

מייסם ג'לג'ולי:  זה רק מתחדד ממחקר למחקר שאנחנו עושים

מייסם ג'לג'ולי:      אני רוצה להתייחס למלחמה ומה שיקרה אחרי המלחמה

מייסם ג'לג'ולי:  כפי שצפוי בשוק התעסוקה הישראלי, היו המון בעיות לעובדות ועובדים ערביים בשוק התעשייה הישראלי, ולצערנו הרחב זה גם לא פסח על מהנדסות ומהנדסים ערביים שפתאום גילו שהיחס אליהם משתנה בתוך החברות, שהם לא העובדים שהיו מקובלים כמו לפני המלחמה

מייסם ג'לג'ולי:  התחלנו לקבל תלונות ממהנדסים ומהנדסות שפנו אלינו כדי לקבל עצה

מייסם ג'לג'ולי:  לאורך כל השנים אנחנו עזרנו לאלפי מהנדסים ערביים להשתלב בתעשייה, ומן הסתם, כשיש אתגרים הם גם פונים אלינו

איימן עודה: אלפים?      

מייסם ג'לג'ולי: כן

מייסם ג'לג'ולי:  לאורך 15 שנה לפחות שליש מהמהנדסים הערביים המשולבים בתעשייה הם שילוב של צופן

איימן עודה: הרבה הערכה

מייסם ג'לג'ולי: אז כדי שלא נישאר עם תחושות בטן, באמצע חודש דצמבר הפצנו סקר בקרב מהנדסים ערביים כי רצינו לדעת מה בדיוק קורה להם בתעשייה

מייסם ג'לג'ולי:  השיבו על הסקר יותר מ-400 מהנדסים ומהנדסות, 333 היו רלוונטיים, מהנדסים שעובדים

מייסם ג'לג'ולי:  לצערנו, תוצאות הסקר באמת איששו את החששות שלנו, שהרבה מהם חשים אי-ביטחון במקום העבודה, חשים פחד וגם חוששים מפיטורים על רקע היותם ערבים אחרי ה-7 באוקטובר

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו שאלנו את השאלות הספציפיות האלה

מייסם ג'לג'ולי:  בשבוע הבא התוצאות יפרסמו במלואם ואתם תקבלו גם את התוצאות שלנו

מייסם ג'לג'ולי:       כששאלנו את המהנדסים הערביים בתעשייה את השאלה המפורשת: האם אתה חושב שאתה הראשון להיות מפוטר אחרי המלחמה ובעקבותיה? הם אמרו: כן, ומה הרקע? על רקע היותי ערבי

מייסם ג'לג'ולי:  כלומר, תופסים את הפיטורים שלהם שיהיו, אם יהיו, בגלל שהם עובדים ערביים

מייסם ג'לג'ולי:  זה מתווסף לתחושות של מועמדים שעדיין לא עובדים – ואת זה לא סקרנו – שמפחדים לשלוח קורות חיים בתקופה הזו, אומרים לעצמם שברגע שיראו את השם הערבי שלהם אשת משאבי אנוש בחברה תזרוק את זה לפח

מייסם ג'לג'ולי:  אלה תחושות, יכול להיות שהן לא אמיתיות אבל אלה התחושות

מייסם ג'לג'ולי:      כדי לסבר את האוזן, 83% מהמשיבים על הסקר עבדו בחברות גלובליות, חברות גלובליות שמתהדרות ביעדי גיוון

מייסם ג'לג'ולי:  מה החברות האלה עושות במשבר? אנחנו במשבר, אנחנו במלחמה, והיא משפיעה גם על המהנדס היהודי וגם על המהנדס הערבי

מייסם ג'לג'ולי:  אני מאמינה שגם אם אנחנו משווים תחושות של מהנדס יהודי, גם לו יש תחושות מאוד קשות שכנראה שהחברות לא מטפלות בהן

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו שאלנו את המהנדסים שאלה ישירה: האם אתם חושבים שהחברה שלכם עושה משהו כדי לשפר את היחסים בין יהודים וערבים בעקבות המלחמה? 75% מהמשיבים אמרו שלא, שהחברות לא עשו ולא עושות כלום כדי לקרב וליצור שיח לא רק סביב נושאים מקצועיים אלא סביב מה שקורה במדינה

מייסם ג'לג'ולי:       עובדה, אני יכולה להגיד שאנחנו כבר חודשיים מנסים – והאמת שיצא לפועל קמפיין – להביא מהנדסים ערבים ויהודים ולהראות את העבודה ביחד, לצאת בקמפיין כזה, ולהפתעתנו גילינו שהרבה חברות, הרבה חברות, לא רצו להיכנס ולהחזיק את תפוח האדמה הלוהט הזה

מייסם ג'לג'ולי:  אני שואלת את עצמי: האם יחסי מהנדסים יהודים וערבים בתוך החברות זה תפוח אדמה לוהט? האם השאיפה שלנו לייצר עבודה ביחד וחיים משותפים דרך העבודה המשותפת זה פתאום תפוח אדמה לוהט? וזה חברות בין-לאומיות שאמרו: אנחנו לא מתערבות

מייסם ג'לג'ולי:  אז אוקיי, יעדי גיוון מצד אחד, כשהכול טוב ויפה זה עובד, אבל כשאנחנו בזמן משבר ובזמן מלחמה יש פה סדקים?     מהצד השני, המסקנה שלי היא שעבודה של מהנדסים ערביים לא יכולה להיות בנויה רק על חברות בין-לאומיות

מייסם ג'לג'ולי:  זה מצריך שינוי מדיניות עמוק, מצריך שינוי מדיניות של כל הרשויות שנוגעות גם בחדשנות אבל גם בתעסוקה, איך אנחנו עוזרים לחברות הישראליות לקלוט כמה שיותר מהנדסים

מייסם ג'לג'ולי:  גם המחקר האחרון שעשינו, לפני כמה חודשים, הראה ש-90% מהמהנדסים שעובדים בחברות מרוצים מהעבודה ורוב הנהלות החברות מרוצות מהעבודה של מהנדסים ערביים

מייסם ג'לג'ולי:  אז יש לנו פה הסיטואציה של win-win

מייסם ג'לג'ולי:  חברות ישראליות וחברות סטארט-אפים לא מודעות לעניין הזה

מייסם ג'לג'ולי:      את התוצאות המלאות אנחנו נפרסם בקרוב

מייסם ג'לג'ולי:  אני לא אלאה אתכם עכשיו בכל גם מפאת חוסר הזמן

מייסם ג'לג'ולי:  אני מודה לכם ואני מקווה שיהיה המשך לסוגיה של מהנדסות ומהנדסים ערביים בהייטק כי זו סוגיה מאוד חשובה ואני חושבת שצריך לקיים, חבר הכנסת איימן עודה, דיון מיוחד סביב הנושא

איימן עודה: אכן כך

צחי שנרך: אם אפשר להשלים רק נתון אחד

צחי שנרך:  בשנה האחרונה התחלנו לשלב מדד שנקרא ESG, כשה-S שלו היא מן הסתם social, שעוסק בין השאר גם בנושא של גיוון כחלק מתהליך הבחינה שלנו

צחי שנרך:  אנחנו לא נותנים כסף למרכזי מו"פ, בעיקר לחברות צעירות, ולכן הנושא הזה של הגיוון הפך להיות חלק מתהליך הבחינה שלנו

צחי שנרך:  אנחנו מסתכלים על זה וזה חלק מהשיקולים

צחי שנרך:  זה דבר שהכנסנו בשנה האחרונה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  ארנון קולומבוס, מנכ"ל InNegev, בבקשה

ארנון קולומבוס: שלום, שמי ארנון קולומבוס, אני מנכ"ל החממה הטכנולוגית, מרכז החדשנות InNegev, שיושב ברהט, באזור התעשייה עידן הנגב, ואם תרצו אפשר לקרוא לזה מנהלת המעבר של ההייטק דרומה

ארנון קולומבוס:  אני אקח לעצמי קצת את התפקיד שאפרת שאלה, מי מניף את הדגל השחור

ארנון קולומבוס:  אני אופטימיסט גדול ובשביל זה אני עושה את העבודה שאני עושה ואני קם כל בוקר עם הרבה מאוד שמחה בלב, אבל יש לנו פה הרבה מאוד סימנים לדאגה

ארנון קולומבוס:  אני אנסה להציע בסוף הדברים שלי גם פתרונות ולהגיד מה צריך לעשות כדי שהדברים יהיו קצת פחות חשוכים מכפי שאני רואה את הדברים כרגע

ארנון קולומבוס:      אני אגיד מילה רגע עליי ועל החממה

ארנון קולומבוס:  אני תושב הנגב, נולדתי בנגב, חי כל חיי בנגב, 30 שנה בתעשייה, בתפקידים בכירים מאוד בתעשייה הבין-לאומית, נטפים, כי"ל, החברות הגדולות

ארנון קולומבוס:  נקראתי לדגל לנהל את החממה הזאת לשמחתי

ארנון קולומבוס:  זו משימת חיי ואני חושב שיש לנו שם הרבה מאוד מה לעשות

ארנון קולומבוס:  כשמדברים על ההייטק, והיה נשמע לרגע פה שההייטק במצב חצי בסדר כי הוא פחות נפגע מהלחימה, ההייטק נפגע, כמו שאמרנו, הרבה קודם, אבל אני אדבר על ההייטק דרך הפריזמה של ההייטק בדרום

ארנון קולומבוס:  אני חושב שמה שקורה להייטק בדרום זה מה שעלול לצערי לקרות להייטק גם בישראל אם אנחנו לא נעשה את המהלכים הנכונים

ארנון קולומבוס:  אני רוצה להציע לפחות מה כדאי לעשות

ארנון קולומבוס:      אני, בין היתר, עוסק בפעילות חברתית בנגב, ופה אני רוצה להגיד שאי אפשר לטפל נקודתית

ארנון קולומבוס:  הנטייה שלנו בישראל לטפל נקודתית, לבקש תקציב מרשות החדשנות ולהגיד: תגדילו קצת את התקציב, זה לא יעבוד

ארנון קולומבוס:  אנחנו צריכים להסתכל בראייה מתכללת, בראייה שלמה, בראייה שמטפלת מהגיל הרך ועד ההליכה לאקדמיה והמשך בתעסוקה

ארנון קולומבוס:       בתעשייה הבדואית אני היום עוסק במספר פעילויות מאוד מאוד גדול

ארנון קולומבוס:  יש שתי עמותות שהקמתי, שאחת עוסקת בפיתוח מנהיגות לנשים בחברה הבדואית, נקראת ראידאת, והשנייה עוסקת בפעילות בחורה, נקראת אינדימאז', השתלבות בתעסוקה בחברה הבדואית

ארנון קולומבוס:  ההשתלבות הזאת בתעסוקה והפיתוח של המנהיגות אלה דוגמאות למה שצריך לעשות

ארנון קולומבוס:       ההייטק גם במדינת ישראל, לא רק בחברה הבדואית והערבית, לא יצמח אם לא נטפל מלמטה

ארנון קולומבוס:  זה לא עוד תקציב

ארנון קולומבוס:  אנחנו גם צריכים את התקציבים האלה, זה הכרחי, אבל בטח לא מספיק

ארנון קולומבוס:  לכן אנחנו צריכים להסתכל על זה בראייה מתכללת כדי להציע פה פתרון

ארנון קולומבוס:      אני רוצה לדבר על החממה כי כל מה שדובר פה אנחנו חווים ביום-יום

ארנון קולומבוס:  החממה פועלת למעשה שלוש שנים וחצי אבל שנה ראשונה הייתה קורונה, שנה שנייה משבר ההייטק העולמי, אחרי הקורונה, שנה שלישית נכנסנו למשבר של המהפכה המשפטית, ושנה רביעית המלחמה שנפלה עלינו עכשיו

ארנון קולומבוס:  כשאתם לוקחים רצף כזה של פעילויות ומפילים אותו על תעשייה מאד חזקה, כמו ההייטק, אז גם הגב שלו מתחיל להתעקם, להתכופף ולהישבר

ארנון קולומבוס:  כשמפילים אותו על תעשיית הייטק צעירה שעוד לא צמחה בנגב זו מכת מוות

ארנון קולומבוס:      צריך לדעת, אנחנו התחלנו בשנתיים האחרונות בפעילות משותפות

ארנון קולומבוס:  אני בא הבוקר מישיבה עם דרור בין, מנכ"ל רשות החדשנות, ועם כל צוות ההנהלה של רשות החדשנות בירושלים

ארנון קולומבוס:  אנחנו מנסים לראות איך בונים פה תוכנית שהנגב מסוגל להרים את הראש

ארנון קולומבוס:  דיבר פה ד"ר פתיר ואני חושב שהוא אמר הרבה דברי טעם, אבל כשמחדדים את התמונה ומסתכלים על הנגב, התמונה עוד הרבה יותר קשה, כי כל היעדים ששמו בצדק ברשות החדשנות – הגוונת סוגי הפעילויות, לא ללכת רק ל-software וסייבר, הגוונת האוכלוסייה, הפיזור הגאוגרפי – ולקחת את כל אלה ולייצר אותם היום בנגב זו כמעט משימה בלתי אפשרית

ארנון קולומבוס:  אנחנו מנסים להשקיע בחברות בנגב כבר שלוש שנים וחצי, כל חברה זו מלחמה, כל חברה זה לטפס על קיר קרמיקה עם ציפורניים

איימן עודה: איפה הבעיה?     

ארנון קולומבוס: הבעיה כרגע שאנחנו חסרים בתשתיות בנגב

ארנון קולומבוס:  אני אספר דרך הפריזמה שהיא עוד הרבה יותר קשה והיא לשלב את החברה הבדואית בנגב

ארנון קולומבוס:  אם אנחנו מדברים על 2

ארנון קולומבוס: 8% מהפעילות של ההייטק בישראל שנמצא בנגב – זה המספר המדויק שיש, בגרף פה זה מופיע בתור 3% – זה מספר עצוב

ארנון קולומבוס:  אם אנחנו משקיעים בין 4% ל-7% מהתקציב הכולל של מדינת ישראל בנגב כדי לסגור את הפערים האלה, אם מסתכלים רק על אחוז האוכלוסייה בנגב, שזה 10% פחות או יותר, אנחנו אפילו לא מגיעים להשקעה של החלק היחסי של התקציב על פי חלוקה פרו-רטה של התושבים במדינת ישראל

ארנון קולומבוס:      מדינת ישראל צריכה לעשות פה תקציב מתקן בסדרי גודל, גם בחברה הערבית, גם בנגב בכלל, בחברה הבדואית, ואנחנו צריכים עכשיו לעשות פה מהלך שימשוך צעירים

ארנון קולומבוס:  מה שאנחנו עושים בחממה הטכנולוגית זו התחלה

ארנון קולומבוס:  אנחנו מנסים למשוך משקיעים, יזמים, חוקרים, פרופסורים, אנשים שמתקבצים סביב רעיונות ומיזמים ולהשקיע בשלבים הראשונים

ארנון קולומבוס:  פה אנחנו פוגשים את הבעיה

ארנון קולומבוס:  אם צריך היום מצ'ינג – והציע ד"ר פתיר להוריד את הסכום של המצ'ינג מ-50% –  היום החברות לא מצליחות גם לגייס 20% ו-10%

ארנון קולומבוס:  לכן הכסף שמגיע ממדינת ישראל זורם לסייבר, software, מרכז תל אביב, ולא מגיע לאיברים הלא חיוניים

ארנון קולומבוס:  הוא מגיע חזרה למרכז ולמקומות החזקים

ארנון קולומבוס:      מה שאנחנו מציעים זה לעשות תוכנית שקודם כל תקצה תקציבים שהם לא רק למו"פ

ארנון קולומבוס:  אנחנו מסתכלים על המו"פ דרך החור של הגרוש

ארנון קולומבוס:  יש פה תשתית הרבה יותר גדולה, יש פה עוד משרדים של הממשלה, צריך להציב פה תשתיות

ארנון קולומבוס:  אצל נועה שנמצאת פה מהחממה ורואה 600 מיזמים בתחילת דרכם, והיא מבררת כמה מיזמים צריכים תשתית, צריכים מעבדה – היום יש לה רשימה של 40 חברות מתוך המיזמים, בשלבים מאוד מאוד מוקדמים, שמנסים להקים את עצמם בדרום אבל לא יכולים כי אין מעבדות בדרום

ארנון קולומבוס:  ומי שלא יודע, הכי דרומה שיש מעבדות בשביל מיזמים צעירים זה ברחובות, דרומה מרחובות אין מעבדות שסטארט-אפים יכולים להקים את הפעילות הראשונית שלהם

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  גם אין מו"פ בקרב האוכלוסייה הערבית בנגב

ארנון קולומבוס: יש עוד כמה דברים שהייתי שמח בכל זאת להציע כי אני חושב שמה שחשוב זה להציע פתרונות

איימן עודה: בוא נקבע פגישה ונתקדם ביחד

ארנון קולומבוס: אני אשמח

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  עינב חיים סייג, פורום ההייטק למען ישראל, בבקשה

עינב חיים סייג: שלום רב ותודה רבה

עינב חיים סייג:  שמי עינב חיים סייג, אני מגיעה משילוב של ההייטק הביטחוני, בעבר ממשרד ראש הממשלה וממערך הסייבר הלאומי, מהתעשייה הביטחונית, וכיום מההייטק האזרחי, יזמת בתחום החברתי

עינב חיים סייג:  אני מברכת על הדיון הזה, שלדעתי הוא הראשון מאז פרוץ הלחימה, בנושא מצב ההייטק, וזה בגלל שאני מהשטח וחלק מהיזמים כחלק מאקוסיסטם שנמצא במוד מלחמה

עינב חיים סייג:       אני לא יודעת אם זה היה מספיק ברור אבל אנחנו בקרב בלימה על ההייטק הישראלי

עינב חיים סייג:  יש מוטו שההייטק עכשיו מנסה לשדר החוצה: israeli high tech delivers no matter what, וזה אומר שמבחוץ מסתכלים עלינו, גם הלקוחות וגם המשקיעים, והרבה פחות מאמינים לאותה אמירה שאנחנו resilient, שאנחנו שם, שאנחנו נמשיך להוביל

עינב חיים סייג:  אנחנו נמצאים בקרב הזה קצת לבד אז אני שמחה שאתם פה להיות אתנו רגע בדבר הזה

עינב חיים סייג:      רשות החדשנות מבינה טוב מאוד את המצב והתחילה לפעול בכיוון

עינב חיים סייג:  כחלק מפורום ההייטק גם הגשנו לוועדה סקירה של המצב והמלצות להמשך

עינב חיים סייג:  אנחנו חושבים שיש הרבה מה לעשות ולו רק שתבוא כנסת ישראל ותעשה מעקב או תוכנית על מצב ההייטק, לא רק דיון אחד, ושתשדר לעולם שאכפת בכלל לישראל מההייטק הישראלי

איימן עודה: מה את מציעה קונקרטית? יש לנו את המליאה, את הוועדות, אפשר לעשות כנס

איימן עודה:  מה את מציעה?     

עינב חיים סייג: אנחנו צריכים להיפגש ולעקוב אחרי מצב ההייטק הישראלי, לעשות פעולות שישדרו אל מול המשקיעים בחוץ שישראל מעצמת הייטק וממשיכה להיות מעצמת הייטק, לעודד את ההשקעות והמו"פ

עינב חיים סייג:  רשות החדשנות מעולה בזה, לחזק עוד את המסלולים שלה, היא יודעת מה לעשות, לתת עוד עידוד למו"פ, מו"פ ורסטילי, מו"פ בכל האזורים, כמו שנאמר פה

עינב חיים סייג:  אם אנחנו סטארט-אפ ניישן, ואני מרגישה את זה מהשטח בכל עצמותיי ובכל הקריירה שלי, אני לא חושבת שזה מעניין את כנסת ישראל

איימן עודה: עינב, כל זה חשוב אבל המשקיעים מחפשים יציבות

איימן עודה:  פה התחילה הבעיה המרכזית מאז ההפיכה המשטרית עד למלחמה

עינב חיים סייג: נכון מאוד

עינב חיים סייג:  אבל אני אומר לך, אנחנו מדברים עם המשקיעים, אני מדברת עם המשקיעים, אני חושבת שיש כל כך הרבה מה לעשות אפילו בלעזור לשדר את האמון הזה, שאנחנו מדברים עם משקיעים ואומרים להם israeli high tech delivers no matter what, לא משנה מה

עינב חיים סייג:  אנחנו עובדים בשלוש משמרות, כולל מילואים, כולל תוך כדי מצגות למשקיעים, אנחנו עושים את זה, אנחנו נעשה את זה

עינב חיים סייג:  אפשר

עינב חיים סייג:  אנחנו יודעים לעמוד ויודעים להתמודד עם זה

עינב חיים סייג:      אני רוצה גם להציע להרחיב את זווית ההסתכלות על ההייטק יותר מאשר עוגה פיננסית וחברתית, שהיא כמובן מאוד מאוד חשובה לישראל באספקטים האלה

עינב חיים סייג:  ההייטק האזרחי וההייטק הביטחוני שלובים הם והיתרון והמובילות של ישראל בזירה שהיא נמצאת בה, וגם המובילות הביטחונית, חלקה נטוע במובילות הטכנולוגית של ישראל

עינב חיים סייג:  זה כל העוגה ביחד

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  אירית טויטו, בבקשה

אירית טויטו: שמי אירית טויטו, אני מפורום ההייטק למען ישראל, ביחד עם עינב

אירית טויטו:  אנחנו הגשנו לוועדה מתווה של צעדים שאנחנו מציעים כיצד להתמודד עם המשבר החמור

אירית טויטו:  צריך להבין שההייטק היום מעסיק כ-12% מכוח העבודה בישראל

אירית טויטו:  זאת אומרת שההשלכות כאן הן השלכות מקיפות, גם מבחינת ההכנסות ממסים, גם מבחינת הכנסות מייצוא, גם מבחינות אחרות וממעגלי תעסוקה נוספים בענפים נלווים

אירית טויטו:       מבחינת צעדים שאנחנו הצענו, לא כל הצעדים האלה הם בקשות עם תוספות תקציביות כאלה ואחרות

אירית טויטו:  אנחנו מבקשים להתאים למשל את מנגנון ההשקעה של רשות החדשנות לשעת חירום כי לראייתנו ההייטק נמצא במצב חירום ברגע זה

אירית טויטו:  שאלת קודם בכמה ירדו ההשקעות לפי דוח PWC, ההיקף הכספי של הנפקות ורכישות ירד ב-56% יחסית לשנת 22, וההשקעות של כסף פרטי בארץ ירדו במעל ל-60%, תלוי לפי איזה מכון אתה מסתכל, יש יותר קרוב ל-70% ויש יותר קרוב ל-60% מלמטה

אירית טויטו:      מבחינת הצעדים – התאמת מנגנון ההשקעה של רשות החדשנות לשעת חירום, כולל לראייתנו קודם כל ביטול או צמצום דרישה לכספים משלימים

אירית טויטו:  כיום מענקי רשות החדשנות מושקעים בהשלמה לכספי משקיעים כאשר ההשלמה הנדרשת היא 25% עד 70% מהתקציב, תלוי בקריטריונים, אבל אם אין משקיעים מבחוץ אז למעשה אותם סטארט-אפים ששמענו שמעל 50% מהם תוך 6 חודשים ללא תקציב נסגרים, יישארו ללא מענה בכלל

אירית טויטו:      בנוסף, אנחנו מציעים לשקול מסלולי השקעה מבוססי אקוויטי (Equity) והגמשה זמנית של חוקי הקניין הרוחני שהיום מרתיעים משקיעים זרים, מהקצת שעוד בכלל מתעניינים להשקיע

אירית טויטו:  בנוסף לזה אנחנו מבקשים שורה של פעולות שמאיצות צמיחה, למשל התמקדות בחברות שנפגעו מהותית מגיוס לשירות מילואים

אירית טויטו:  בחברות הקטנות זה מגיע ל-30% לפעמים מכוח האדם, דווקא באותן חברות שהן באתגר מימוני

אירית טויטו:  אז סיוע ספציפי לחברות שנפגעו מגיוס לשירות מילואים

אירית טויטו:  הקמת מרכזי חדשנות אזוריים ברחבי הפריפריה הישראלית להוספת משרות בפריון גבוה

אירית טויטו:  הוזכר קודם גם הכיוון הזה שכבר פועלים

אירית טויטו:  חיזוק תוכניות סיוע של משרד הכלכלה ומשרד החוץ תומכות בפעילות שיווק – זאת אומרת, עוזרות לחברות להיכנס לשווקים חדשים של חברות ישראליות בחו"ל

אירית טויטו:  ונושא של הלוואות בתנאים נוחים לחברות על סף סגירה

אירית טויטו:      חשוב להגיד ששנת 23 היא השנה הלא טובה להיות בה במשבר כי בשנה הזאת פרצה מהפכת בינה מלאכותית ברחבי העולם, התשתיות שיש - - -     

איימן עודה: זו הערה חשובה

אירית טויטו: ודאי

אירית טויטו:  התשתיות שיש מאפשרות להרבה מאוד חברות בעולם להיכנס ולפרוץ ויש סבב ענק, ממש סחף, של השקעות של חברות נפתחות ושל כבישה של נתח שוק

אירית טויטו:  השוק הישראלי לא נמצא שם

אירית טויטו:  נתח שוק שנכבש ע"י חברות זרות בכל רחבי העולם, יהיה לנו קשה מאוד להגיע אחר כך ולהיכנס אליו

אירית טויטו:  הוזכרה כאן הדוגמה של יפן, אם אנחנו נפספס את המהפכה הזאת יהיה לנו קשה מאוד לכסות על זה בשנים אחרות

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  אני מברך את בואו חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי

איימן עודה:  חבר הכנסת גלעד קריב, בבקשה

גלעד קריב: חברים, שיעור חשוב לנו, חברי הכנסת, הוא לא לנסות לקשר את הכול לפוליטיקה ואין ספק שהדיון פה צריך בעיקרו להתנהל על פרמטרים מקצועיים כפי שהוא התנהל עד עכשיו, אבל יש לנו באותה מידה גם חובה לא להתעלם באופן מלאכותי מן הפוליטיקה

גלעד קריב:  אני חושב שמי שמסתכל על הנתונים שהוצגו כאן ועל הדברים שנשמעים מבין שכן יש כאן גם השפעות לא מעטות ותוצאות של תהליכים שקשורים בעניינים גלובליים, שקשורים גם באתגרים שמונחים לפתחה של התעשייה הזו ללא קשר למציאות הפוליטית, אבל כן, יש גם קשר גדול לפוליטיקה הישראלית של שנת 23 לפני המלחמה וגם אחרי המלחמה

גלעד קריב:       אמנם המלחמה היא לא דבר שצריך בהכרח לקשר אותו באופן מידי לסוג כזה או אחר של הפוליטיקה, אבל ההתנהגות של הממשלה מאז פריצת המלחמה ובואך לשנת 24 זה בהחלט דבר שצריך לדבר עליו

גלעד קריב:  בסופו של דבר, כשמסתכלים על מה שקרה כאן, בבניין הזה, כשהותקן תקציב 23 וכשמסתכלים על מה יקרה בתקציב 24, מבינים את הקשר בין הכרעות פוליטיות וסדרי העדיפויות למה שמדינת ישראל מקרינה, גם לגורמים מן החוץ אבל גם לגורמים כאן בתוך המשק הישראלי לגבי השאלה האם מדינת ישראל נותרת מקום שבו שווה להשקיע

גלעד קריב:       זה נכון כמובן לגורמים שמשקיעים מן החוץ אבל תראו את הנתונים שהוצגו ע"י רשות החדשנות בהקשר לרישום החברות, כמה חברות נרשמות בישראל וכמה חברות בוחרות להירשם בחו"ל, וכאשר חברה נרשמת עם רגע הקמתה בחו"ל זה גם מעיד על איזושהי כוונות ועל נתיב יציאה יותר קל מן התעשייה המקומית אל מחוזות שמעבר לים

גלעד קריב:       כאן צריך לומר בצורה מאוד ברורה, המנהיגות הפוליטית של מדינת ישראל כרגע, לא רק שלא עושה דבר על מנת לחזק את האמון העולמי בתעשיית ההייטק הישראלית, שסובלת מהמציאות הביטחונית, אלא היא מערערת את מה שנותר מן האמון הזה

גלעד קריב:  וכשמשקיעים ברחבי העולם וגורמים פיננסיים ברחבי העולם רואים את סגנון ההתבטאויות ואת ההתנהלות וסדרי העדיפויות שהתקציב מקרין, הם אומרים: אנחנו, עם הטירוף הזה, לא יכולים לעבוד

גלעד קריב:  אז כן, למרות שכולנו רוצים להיות מאוד מקצועיים ומאוד מדויקים, אי אפשר להיות מקצועיים בעניינים כלכליים מבלי לדבר על הפוליטיקה וצריך להתייחס לפיל הזה בחדר

גלעד קריב:      ברמה המאוד מעשית, אני חושב שצריכה לצאת קריאה מאוד ברורה

גלעד קריב:  הסיפור הוא לא חד-שנתי

גלעד קריב:  מדינת ישראל צריכה להציג כבר במסגרת עדכון תקציב 24 תוכנית רב-שנתית – לא חד-שנתית אלא רב-שנתית – לשיקום האמון הבין-לאומי בתעשיית ההייטק הישראלי

גלעד קריב:  חלק מהצעדים נאמרו כאן, חלק מהצעדים אפשר עוד לחשוב עליהם, בדיוק כמו שבעניין של פיתוח תשתיות אין תוכנית חד-שנתית

גלעד קריב:  אתה לא בונה תוכנית בתחום התחבורה לשנה אחת אלא אתה מבין שזה דבר שמתפרס על פני עשור

גלעד קריב:       זאת צריכה להיות הדרישה מממשלת ישראל מתוך דיאלוג עם התעשייה המקומית

גלעד קריב:  אם הממשלה לא תציג תוכנית רב-שנתית לשיקום תעשיית ההייטק כקטר מוביל ותמשיך, תסלחו לי, בהתנהגות המופרעת שלה, שמקרינה מסרים לעולם שאין מה להשקיע כאן, אז אנחנו נאבד את קטר הצמיחה המרכזי הזה, לא לשנה אחד אלא לשנים רבות

גלעד קריב:  תודה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  רביע זיוד, מנכ"ל חאסוב, בבקשה

רביע זיוד: תודה רבה, חבר הכנסת איימן עודה, ושלום לכולם

רביע זיוד:  אני גם אנסה לתת לכם נקודת מבט מהיכן שאני מגיע

רביע זיוד:  אנחנו עמותה חאסוב, עמותה שקמה, צמחה מתוך החברה הערבית, integrated organization, והיום מהעמותות המובילות בקידום יזמות טכנולוגית בחברה הערבית

רביע זיוד:  אנחנו מתמקדים יותר בצד היזמי, איך באמת לייצר יש מאין, איך ליצור חברות בתוך החברה הערבית כדי שהם יובילו את הקטר הכלכלי ולהשפיע על הכלכלה בערים ובכפרים הערביים

רביע זיוד:      חברי, ד"ר אסף פתיר, הזכיר כמה דברים שבאמת לא התחילו במלחמה אבל המלחמה רק החמירה אותם

רביע זיוד:  היה רצף של אירועים, היה המשבר הגלובלי בכל ענף ההייטק שהשפיע על כולם, ואחרי זה הגיעה המהפכה המשפטית שגם השפיעה על כל ההשקעות הזרות שהיו אמורות להיות מושקעות פה – כמו שציינו פה, בין 75% ל-80% מההשקעות הן השקעות שמגיעות בעיקר ממשקיעים מחו"ל – וישר אחרי כן הגיעה המלחמה

רביע זיוד:  מי נפגע הכי הרבה במקומות האלה? האוכלוסיות הכי חלשות

רביע זיוד:       מהנתונים שרשות החדשנות הציגה, ל-50% מהסטארט-אפים עוד 6 חודשים נגמר ה-runway ו-75% אולי יצליחו לשרוד שנה, אלה שהצליחו לגייס מעל 5 מיליון

רביע זיוד:  כולנו יודעים שרוב החברות בחברה הערבית הן עדיין בשלבי ה-pre-seed, seed, אולי כמה חברות הצליחו לגרד את round A, אבל אין באמת עדיין

רביע זיוד:  אז רצף משברים כזה יכול להיות מכת מוות למה שהתחיל להתרומם בעשור האחרון בחברה הערבית

רביע זיוד:  אנחנו התחלנו לראות מגמת שינוי מאוד מאוד טובה, איך הרבה יותר אנשים לוקחים סיכון, יוצאים מאזור הנוחות ומנסים להקים חברות, אנשים חוקרים, אנשים עם PhD, אנשים שכבר היו בתעשייה, לוקחים את הסיכונים האלה

רביע זיוד:       אבל במציאות שאנחנו נמצאים בה לכולם יש את השיקולים שלהם ועושים risk assessment and risk management, אומרים: לא, אני לא אעשה את הצעד הזה

רביע זיוד:  אז חשוב מאוד לדעת שכל האירועים האלה והמלחמה במיוחד משפיעים מאוד מאוד על התעשייה ועל מה שקורה

רביע זיוד:  אני מצטרף לחבר הכנסת יאסר חוג'יראת שיצא, שאמר שבסוף שלום זה באמת מה שייצר פה יציבות ארוכת טווח ומקום שאנשים ירצו להשקיע בו

רביע זיוד:       ידידתי מייסם ג'לג'ולי דיברה על כל הנושא של העובדים בתעשיית ההייטק

רביע זיוד:  אנחנו רואים שאכן כך, רוב העובדים נמצאים בחברות הגדולות

רביע זיוד:  בחברות הסטארט-אפים היותר קטנות שנמצאות בעיקר במרכז הארץ אין עובדים ערביים

רביע זיוד:  זה די ידוע, אני לא מופתע מזה כי יותר מ-80% מהתעשייה עובדת על "חבר מביא חבר", יותר מ-80%, ובמעגלים האלה רוב האנשים יוצאים או מהצבא - - -     

איימן עודה: איפה שזה מתחיל לרוב זה נשאר

רביע זיוד: כן

רביע זיוד:  זה אותם מעגלים, אנשים שמאוד מאוד דומים אחד לשני ומאוד קשה לפרוץ את החברות האלה, להיכנס ולהתחיל להעסיק אנשים, וצריך איכשהו לפרוץ את המעגל הזה ולעשות את ה- zero to one

רביע זיוד:  ברגע שיש את zero to one זה נהיה הרבה יותר קל, ה-one הזה מתחיל להביא עוד אנשים

רביע זיוד:  אז אני כן מציע פה אולי לרשות החדשנות, שעושה עבודה מדהימה בשנה האחרונה – תכף אני אתן כמה דוגמאות שאנחנו גם חלק בהן – אם היא יכולה להרים את הכפפה, כי היא עובדת מאוד מאוד צמוד עם החברות האלה, החברות היותר קטנות, ולנסות לייצר את ה- zero to one ולנסות להכניס את העובדים הערביים הראשונים לחברות האלה

רביע זיוד:  זה יכול להיות game changer איך באמת פורצים את זה ולאט-לאט זה ייכנס

רביע זיוד:      אני חייב לברך על כמה מהלכים שרשות החדשנות עשתה לאחרונה

רביע זיוד:  אנחנו זכינו, בחאסוב, בשני מכרזים, מכרז להקמת מרכז חדשנות

רביע זיוד:  חה"כ איימן היה אצלנו לא מזמן ואני מזמין את כולם לבוא אלינו

איימן עודה: גם הבטחנו לך שנבקר רשמית מטעם הוועדה

איימן עודה:  אנחנו נקבע יום בשבועות הבאים

רביע זיוד: כולם מוזמנים

רביע זיוד:  וגם זכינו לנהל מועדון אנג'לים, שבדיוק עשינו עכשיו את ההשקעה הראשונה

רביע זיוד:  15 אנג'לים מהחברה הערבית, אנשים מחו"ל וגם מהחברה הישראלית היהודית הצטרפו להשקעה אחת בסטארט-אפ, שזה מדהים

רביע זיוד:  הוקמו עכשיו כמה מרכזי חדשנות בערים ערביות, פתאום יש זרימה, אנשים באים, אנחנו מתחילים לראות את זה

רביע זיוד:  את תשעת מרכזי החדשנות רשות החדשנות ניהלה וזה היה בין-משרדי

רביע זיוד:  אני חושב שצריכים צריך להיות עוד כאלה, שרשות החדשנות תמשיך להוביל כי היא באמת הגוף שרואה את הדברים, אבל שכל משרדי הממשלה ייכנסו וירימו את הכפפה

אחמד טיבי: כמה מרכזי חדשנות יש?     

רביע זיוד: בחברה הערבית יש שלושה ומאלה שזכו עכשיו יש אחד במזרח ירושלים

רביע זיוד:  השלושה הם בערערה, שאנחנו מובילים, אחד בסכנין, שד"ר מחמוד כיאל מוביל ב-North-Med, ואחד בכפר קאסם, שצופן גם חלק ממנו

צחי שנרך: ושניים בנגב

צחי שנרך:  יש תשעה חדשים, שניים בנגב

רביע זיוד: לגבי הנקודה שלך, הדסה, היינו לקראת חתימת חוזה לכניסה ל-40 בתי ספר, להתחיל לעבוד איתם כי בהרבה מקומות צריך להתחיל מאוד מאוד מוקדם, בחטיבת ביניים וביסודי, היינו אמורים לחתום חוזה ואז פרצה המלחמה וכל הכסף הוסט

רביע זיוד:  יש עוד הרבה מה לעשות, הדברים שהזכרתי ועוד, ואני מקווה שנראה ימים טובים יותר בעתיד הקרוב

רביע זיוד:  תודה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  ד"ר גורי זילכה, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח, בבקשה

גורי זילכה: תודה רבה

גורי זילכה:  אני רוצה להזכיר לאלה שלא היו, אדוני היושב-ראש, שהוועדה בראשותך קיימה לפני שלושה שבועות דיון במצב המו"פ בכללותו, לא רק בנושא ההייטק

גורי זילכה:  אנחנו המלצנו שם על מספר צעדים, לא רק בטווח המידי אלא כמובן שאנחנו מדברים במונחים של מו"פ, בטווח הארוך של 5-10 שנים קדימה, כאשר אחת מהסוגיות שעלו שם זה כמה מדינת ישראל משקיעה בנושא של מו"פ

גורי זילכה:  הוזכרו פה המספרים, אני רק רוצה לסבר את האוזן

גורי זילכה:  סך הכול, ה-5

גורי זילכה: 5% – שאנחנו בטופ העולמי, נחשבים למספר 1, אמנם לא לנפש אלא בסך הכל, לנפש אנחנו בסדר גודל של מקום שלישי בעולם – מגיעים לסדר גודל של 80 עד 85 מיליארד שקל, כאשר כמובן זה תלוי בשער הדולר

גורי זילכה:  מתוך זה מדינת ישראל משקיעה פחות מ-10%, זה נכון

גורי זילכה:      בחלק מההמלצות שלנו דיברנו על-כך שאם תהיה שחיקה באותם 5

גורי זילכה: 5% זה דבר שצריך לחשוב עליו מראש ולהיערך אליו

גורי זילכה:  ההיערכות עליו צריכה להיות בצורה של חשיבה על תוספת של הממשלה כ-contingent למצב שיכול להיות שתהיה שחיקה בנושא הזה בסדרי גודל של בין 1% ל-2% מסך כל ההוצאות של המו"פ של מדינת ישראל

גורי זילכה:  זאת אומרת, אם אנחנו לוקחים כל אחוז של מו"פ, זה סדר גודל בין 750 ל-800 מיליון שקל, מתקרב למיליארד שקל

גורי זילכה:  אנחנו מדברים על סדר גודל של מיליארד שקל וחצי על 1 מיליארד שקל חד-פעמי לשנה-שנתיים

גורי זילכה:  יכול להיות שלא נצטרך לנצל את כל הסכומים האלה אבל בהחלט זה מה שאנחנו המלצנו

גורי זילכה:       גם שר החדשנות והמדע ביקש מאתנו להמליץ עוד נושאים

גורי זילכה:  אנחנו נכנסנו לכל הנושא הזה של שרשרת החינוך במדינת ישראל

גורי זילכה:  דיברו הרבה פה על הנושאים של טכנולוגיה

גורי זילכה:  טכנולוגיה זה כמובן מגיל בית ספר יסודי

גורי זילכה:  צריך לחזק את זה

גורי זילכה:  זה לא רק נושא של חינוך אלא גם נושא של צמצום פערים

גורי זילכה:  הזכירו פה את הנושא של ההייטק בנגב, אני דיברתי בישיבה הקודמת על כל הנושא הזה, גם בהקשר של עידן הנגב, אנחנו התבקשנו להיכנס לנושא של תקומה, תקומה במונחים הפיזיים שלו הוא מצומצם בשטחו אבל כשאנחנו מכניסים את האלמנט של המו"פ לתוכו אנחנו צריכים לחשוב על כלל המרחב, כולל הנושאים, הבעייתיות, החינוך, על ההייטק גם באוכלוסייה הבדואית בנגב, רהט, חורה וכו', כפי שהזכירו פה

גורי זילכה:      בנוסף לכך, גם לפני שפרצה המלחמה אנחנו התבקשנו להגיש המלצות כפי שנעשות במדינות מתוקנות על התחומים שמדינת ישראל צריכה להשקיע בהם, מה שנקרא תחומים מפציעי חדשנות, והמלצנו על 5 תחומים, חלק מהם זה מbio-convergence, פודטק, חלל אזרחי ונושאים מהסוג הזה

גורי זילכה:  הנושאים האלה הובאו בחלקם כבר לוועדת שרים לענייני מדע בראשותו של השר ואנחנו מקווים שהנושאים האלה יקבלו משנה תוקף גם בתקציבים הבאים ובהחלט כבר ב-2024 ואילך

גורי זילכה:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  חן לינצ'בסקי, Iron Nation, בבקשה

חן לינצ'בסקי: תודה

חן לינצ'בסקי:  מילה אחת על מה שאנחנו עושים

חן לינצ'בסקי:  Iron Nation היא קרן שהוקמה מיד אחרי המלחמה באופן וולונטרי

חן לינצ'בסקי:  כולנו מתנדבים, מגייסים כסף על מנת להשקיע בחברות סטארט-אפ ובעצם לגשר על הפער, לאפשר להם להגיע עד סוף 2024, ואז, בתקווה שיהיה פה יותר טוב, הם יוכלו לגייס ממשקיעים אחרים

חן לינצ'בסקי:  קיבלנו כמעט 700 בקשות – חלק מהמידע שקודם הוזכר הגיע מאתנו – מסטארט-אפים, כולם עם runway של פחות מחצי שנה

חן לינצ'בסקי:  זאת אומרת, אם לא נעזור להם עכשיו הם ייסגרו

חן לינצ'בסקי:       במקביל אנחנו עושים שני דברים: ממיינים את אותם סטארט-אפים ומגייסים כסף

חן לינצ'בסקי:  רוב הכסף מגיע מארצות הברית, צפון אמריקה, משקיעים זרים, שיחות סופר מרגשות, אני יכול להגיד לכם, עם אנשים טובים שרוצים לתמוך במדינת ישראל

חן לינצ'בסקי:  אנחנו פחות רואים כסף ישראלי לצערנו, למרות שיש בזה משהו מובן כי חלק גדול מהמשקיעים הישראלים מושקעים ממילא בארץ וצריכים לדאוג לעצמם

חן לינצ'בסקי:      אני חושב שאחד הדברים היפים ב- Iron Nation ובכלל מה שקרה מאז ה-7 באוקטובר, זה שכולנו משתפים פעולה

חן לינצ'בסקי:  SNPI השתמשו במידע שלנו

חן לינצ'בסקי:  עם חצי מהאנשים פה אני חושב ששיתפתי פעולה בכל מיני דברים

חן לינצ'בסקי:  בקרן שלנו כמעט כל ה-VCs ישראליים שתומכים, עושים diligence, וכולם כמובן בהתנדבות, אף אחד לא מרוויח מזה כסף, כולנו למען המטרה

חן לינצ'בסקי:      אני חושב שאם יש משהו אחד שאפשר לקחת מהאירוע הזה לטובת חברי הכנסת הנכבדים ובכלל זה שאנחנו רואים פה שיתוף פעולה across the board

חן לינצ'בסקי:  רשות החדשנות – גם אני, לפני שנכנסתי לכאן, סיימתי שיחה עם דרור – תעשיות גדולות, קטנות, משקיעים, כולם נרתמים, וכל מי שפניתי אליו בימים הראשונים ואמרתי לו: אני צריך ממך משהו, קודם כל אמר כן

חן לינצ'בסקי:       אם יש משהו שאתם יכולים לעשות זה – עזבו את התפקיד שלכם כחברי כנסת, יש לכם תפקיד כאנשים, כאנשים עם משמעות, אני חושב שיכולה להיות לך לכם באופן אישי תרומה משמעותית, בטח ובטח כשאנחנו מגייסים כסף בחו"ל, בטח ובטח עם יהדות העולם

חן לינצ'בסקי:  העובדה שאנשים מתוך הבית הזה יבואו ויגבו את המיזמים האלה, שאני שוב מדגיש, הם לא לכוונות רווח – אנחנו לא נרוויח מזה כלום – היא משמעותית

חן לינצ'בסקי:  היא תאפשר לנו להביא עוד כסף לתוך ההייטק

חן לינצ'בסקי:       הייתי מאוד שמח אם מלבד כל צעדי המדיניות, שאני מקווה שתעשו אותם ותצליחו בהם, אם כל אחד מכם ברמה האישית יחשוב איפה הוא יכול לעזור לנו ואנחנו מאוד מאוד נשמח לקבל כל עזרה

חן לינצ'בסקי:  לא מעניינת אותנו הזדהות פוליטית או שייכות כזאת או אחרת

חן לינצ'בסקי:  זה יכול מאוד לעזור להביא עוד כסף להייטק

חן לינצ'בסקי:  תודה

איימן עודה: תודה לך

איימן עודה:  תסנים נערה, קו-אימפקט, בבקשה

איימן עודה:  "ניחוח של מושק – כל אלה ראויים להיות משאת נפש – אשר נמהל במי תסנים, והוא מעיין אשר ישתו ממנו המקורבים"

איימן עודה:  זה סורה מהקוראן

תסנים נערה: תודה, חבר הכנסת איימן עודה, על קיום הדיון בתקופה הקפה הזו

תסנים נערה:  אני תסנים נערה, סמנכ"לית מעסיקים במיזם קו-אימפקט, השותפות לקידום תעסוקה בחברה הערבית

תסנים נערה:  המיזם שלנו הוקם לפני עשור ומלווה היום למעלה מ-60 מעסיקים במגזר העסקי ומייעץ לגיוון, הכלה ויצירת שינוי עמוק ותשתיתי בתהליכים ארוכי טווח לתעסוקה הולמת, קליטה, קידום של אקדמאים מהחברה הערבית

תסנים נערה:  המיזם הוא ארגון מתכלל שמוביל ביחד עם שותפים רבים מהחברה האזרחית את פורום העמותות של קו-אימפקט ומאגד בתוכו 12 ארגונים, חלק מהארגונים משתתפים היום אתנו בוועדה, בנוסף לשותפים רבים מהמגזר העסקי, הממשלתי והציבורי

תסנים נערה:      השתתפנו כאן בדיון הקודם, ביוני, ואני ממש שמחה שלפחות כאן הקול של החברה הערבית לא נדחק לשוליים

תסנים נערה:  אנחנו באים היום עם חששות כבדים שהעלו כאן חבריי, אחרי רצף אירועים שמציבים את החברה הערבית ברמת פגיעות גבוהה וחוסר יציבות

תסנים נערה:  דובר כאן הרבה ולא ארחיב על המשבר הפוליטי והכלכלי שליווה אותנו בשנה החולפת, אך חשוב לציין שהחברה הערבית מתמודדת עם אתגרים נוספים

תסנים נערה:  הסטת הקשב הממשלתי, האלימות והפשיעה משתוללים בחברה שלנו, וחשש מאוד גדול מפגיעה בתוכניות הפיתוח הממשלתיות בחברה הערבית

תסנים נערה:      לנוכח המלחמה אפשר להבחין כי חלה עלייה בשיעור האבטלה וירידה בביקוש לעובדים

תסנים נערה:  מייסם דיברה כאן על התחושות והחששות של המהנדסים הערביים ומחקר חדש שהובלנו יחד עם אקורד בחן את עמדותיהם של מעסיקים יהודים והערבים לפני ואחרי המלחמה, נמצא כי בקרב המעסיקים חלה ירידה משמעותית במוטיבציה לעבוד עם ערבים, הן מול עובדים ערביים והן ברצון לעבוד בארגון שיש בו גם עובדים ערבים וגם ברצון לעבוד תחת ניהול ישיר של מנהל ערבי

תסנים נערה:      שנת 23 סומנה כשנת התייעלות בהייטק, עוד לפני תחילת המלחמה, בה חווינו האטה וצמצום בגיוסים

תסנים נערה:  כמובן, נאמר כאן, שהנפגעים הראשונים הם האוכלוסיות המודרות, ובמיוחד בחברה הערבית האקדמית ללא ניסיון בשל במיעוט במשרות התחלתיות

תסנים נערה:  ארגוני החברה האזרחית הפעילים אתנו בפורום מדווחים כי תקופת המלחמה הנוכחית השפיעה במיוחד על מעסיקים שלא השקיעו בעבר בבניית תשתיות ותהליכי גיוון והכלה של החברה הערבית

תסנים נערה:       אנחנו כן רואים, והניסיון שלנו מהשטח אומר, שבקרב מעסיקים שפעלו בשגרה ליצירת תשתיות עמוקות וססטינביליות ניכרת יותר נכונות לנהל הליכי גיוון והכלה גם בתוך התקופה המאתגרת הזו של המלחמה

תסנים נערה:  זה מראה על חשיבות ההשקעה בתהליכים לא רק בתקופת חירום אלא גם בימי שגרה, תהליכים ארוכי טווח בתוך המגזר העסקי עצמו

תסנים נערה:      אנחנו נשתף בכמה המלצות שלנו, בעיקר לשחקנים המרכזיים, הממשלה, המגזר העסקי וארגוני החברה האזרחית

תסנים נערה:  אנחנו מעודדים שותפות אקטיבית עם מעסיקים כחלק מהחשיבה על פתרונות, קבלת ההחלטות וגם יישומן בסופו של יום בשטח

תסנים נערה:  אנחנו מבקשים לבחון הגבלת מתן תמריצים למעסיקים לטובת העסקת החברה הערבית, דווקא עכשיו, כשהקשב והמוטיבציה של המעסיקים בירידה, ולהטמיע ממנגנונים שמתעדפים העסקה של עובדים ערביים

תסנים נערה:       אנחנו, כארגון המחויב לתעסוקה הולמת, וביחד עם שאר השותפים שלנו, מתקשים למדוד את השפעת ההאטה והמלחמה על תעסוקת החברה הערבית בהייטק

תסנים נערה:  הנתונים היום מראים עלייה באבטלה ובפגיעות בחברה הערבית, אך טרם פורסמו מדדים או נתונים סקטוריאליים ובמיוחד על תעשיית ההייטק

תסנים נערה:  הנתונים מאוד חשובים, במיוחד אחרי שנה בה ענף ההייטק חווה האטה ואתגרים, וגם כך הייצוג של החברה הערבית בענף ההייטק לפני המשבר ולפני המלחמה לא היה גבוה

תסנים נערה:       אנחנו נביא גם את נקודת המבט של המעסיקים

תסנים נערה:  חשוב מאוד להמשיך להגביר את ההשתתפות האקטיבית של המעסיקים בתוכניות ייעודיות, ביוזמות ובמענקי רשות החדשנות בשילוב משמעותי ואפקטיבי יותר של החברה הערבית בחברות הטכנולוגיות, וכמובן להיערך ליום שאחרי המלחמה, גם ברמה הפנים-ארגונית, על מנת לקבוע נורמות וגבולות ארגוניים המבטיחים את שמירת המרחב המשותף והבטוח לכלל העובדים

תסנים נערה:  תודה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  גדעון שביט, עמותת MATA, בבקשה

גדעון שגיא: תודה רבה

גדעון שגיא:  עמותת MATA כבר הרבה שנים משקיעה בהייטק אבל רק בנגב

גדעון שגיא:  העמותה הזאת הוקמה על בסיס הקריה למחקר גרעיני בנגב, פועלת בהתנדבות ומשקיעה בסטארט-אפים בנגב

גדעון שגיא:  אני רוצה להציע כמה דברים מהניסיון שלי לסייע לגורמי היזמים של ההייטק בנגב

גדעון שגיא:  רק דוגמה: עם פרוץ המלחמה הקמנו קרן לזכרו של אופיר ליפשטיין, קרן אופיר

גדעון שגיא:  בדרך כלל שאנחנו משקיעים אנחנו כמובן מבקשים אקוויטי, מניות, אבל פה נתנו את זה כתרומה ליזמים כדי להתגבר על הבעיות שהיו להם באופן מידי

גדעון שגיא:  הפעלנו את זה תוך 48 שעות

גדעון שגיא:       פנינו לממשלה שתצטרף אך הממשלה לא הצטרפה

גדעון שגיא:  הגישה צריכה להיות לפעמים שכמו שמבקשים מצ'ינג מיזמים, אז אם אנחנו משקיעים אנחנו יכולים גם לבקש מצ'ינג מהממשלה

גדעון שגיא:  אם הקמנו קרן לסייע ליזמים, למה שהממשלה לא תצטרף? אני מתכוון למשרד הנגב והגליל וכו'

גדעון שגיא:  קיבלנו הרבה סימפתיה, נתנו כספים ליזמים מידית

גדעון שגיא:  למשל, אם יש יזם שיושב בניר עם וצריך להזיז את הדברים שלו למרכז הארץ אז תוך 24 שעות הוא קיבל מאתנו כספים לעשות את זה

גדעון שגיא:  הממשלה יכלה להצטרף לזה

גדעון שגיא:      אני אתן דוגמה נוספת

גדעון שגיא:  החלטנו – וארנון יודע את זה – להקים אקסלרטור לחברה הבדואית

גדעון שגיא:  הבדואים הם שליש מתושבי הנגב, הם זכאים גם כן לתמיכה

גדעון שגיא:  אמרו שאנחנו לא נורמליים: מה זה, יזמים טכנולוגיים בחברה הבדואית? אז אני רק רוצה לעדכן אתכם שיש כאלה ויש מצוינות, בעיקר הנשים הבדואיות

גדעון שגיא:  אנחנו מקיימים כבר ארבעה מחזורים ולא קיבלנו שקל אחד מהממשלה, למרות שפנינו

גדעון שגיא:  אם יש פה נציגי ממשלה, בבקשה, הצטרפו למהלך, זה לא דבר שמצריך תקציבים של מיליארדים

גדעון שגיא:       כבוד היושב-ראש, הצעה פרקטית: אני מבקש שיירשם בפרוטוקול שאנחנו מבקשים שאם אנחנו עושים מיזם יחד עם שותפים נוספים – בזמנו גם ארנון הצטרף, כי"ל ואחרים – משרד הכלכלה, או משרד החדשנות או כל גורם שהוא, יכול גם כן להשתתף תקציבית

גדעון שגיא:  כמו שהם מבקשים מצ'ינג, גם אני מבקש מצ'ינג

גדעון שגיא:      בעיה נוספת, ואני לא רוצה להרחיב – בדקתי את זה עם כמה מהיזמים שהשקענו אצלם –שמשקיעים חיצוניים נרתעים כרגע מלהשקיע

גדעון שגיא:  הם עומדים על הגדר

גדעון שגיא:  מוכנים להשקיע אבל רוצים לחכות

גדעון שגיא:  הפתרון שהם מחפשים זה לקיחת הלוואות

גדעון שגיא:  כארגון יש לנו כסף לתת הלוואות אבל הם לא מסוגלים לתת לנו ערבויות

גדעון שגיא:  הצעה קונקרטית שאני גם כן מבקש פה לשים – אני לא יודע לאן זה הולך, אולי דרך גורמי ממשלה – שהממשלה תיתן ערבות מדינה להלוואות האלה

גדעון שגיא:  אנחנו מוכנים לתת את הכסף, היזם, שבדרך כלל זה יזם בתחילת דרכו, אין לו את היכולת, אין לו גם נכסים

גדעון שגיא:      בכובע אחר שלי אני גם מייצג ארגון אוסטרלי שהחליט להשקיע בשלושה מרכזי חדשנות בנגב בהיקף של קרוב ל-50 מיליון שקל, לא מהמרכזים מהסוג של רשות חדשנות אלא מרכזים פיזיים

גדעון שגיא:  אני אתן דוגמה

גדעון שגיא:  אנחנו הולכים להקים מבנה של 4,000 מטר באזור שדרות ושער הנגב שיאכלס יזמים בתחילת דרכם, כמו SouthUp, או חממה טכנולוגית מהסוג שיש גם ב-InNegev

גדעון שגיא:  לא תמיד יש לנו את כל הכסף

גדעון שגיא:  גם פה הממשלה יכולה להשתתף ב-20%, 30%

גדעון שגיא:  אין סיבה שאנחנו נישא בכל ההוצאות

גדעון שגיא:       לסיכום, יוזמות זה דבר חשוב ביותר, מכל כיוון, אבל היינו רוצים לראות שותפות של הממשלה ביוזמות האלה

גדעון שגיא:  תודה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  אני רוצה להודות לכל אחד ואחת מכם

איימן עודה:  עצם ההשתתפות היא עמדה מאוד אחראית מצדכם

איימן עודה:  המבחן שלנו הוא איך הדברים הכול-כך חשובים שהועלו על השולחן הזה לא יתאדו, שמפה והלאה אנחנו ניאבק למען יישום הדברים הטובים

איימן עודה:      הערה שנייה לפני שאני רוצה להציע המלצות

איימן עודה:  אכן קשה ולא נכון אובייקטיבית לדבר מקצועית הרחק מהפוליטיקה כי אנחנו רואים שמה שקרה בשנת 2023, אם זה בתוך מדינת ישראל או אם זה המלחמה, ללא ספק פגע ביציבות, באמון העולם

איימן עודה:  לכן החלק הפוליטי הוא חלק אינטגרלי, מרכזי, קרדינלי, בכל לסוגיה הזו

איימן עודה:       בהיותי גם יושב-הראש וגם מזרם פוליטי, מאוד חשוב לי להביע עמדה שתשמר את האפשרות של הדיונים המשותפים של כולנו יחד

איימן עודה:  לכן מאוד חשוב לי תמיד לדבר בצורה שגם אם אין הסכמה לפחות שימצא קשר עם הדברים הללו, שאנחנו יכולים כן להמשיך ביחד

איימן עודה:  אז אולי זה סיסמאות גדולות אבל הן גם נכונות, אגיד שלדעתי רק, רק השלום, רק השלום, רק הדמוקרטיה, רק השוויון, רק הצדק החברתי, הם גורמי היציבות, ושני העמים הללו, שיישארו פה לנצח נצחים ביחד ושזורים זה בזה, חייבים למצוא את הדרך לכבד האחד את השני, שיהיה פה גם צדק וגם יציבות, שגם יביאו משקיעים מכל העולם

איימן עודה:      המלצותינו: אחת, הוועדה ממליצה להעלות את אחוז המימון הממשלתי לתעשיית ההייטק תוך הגדלת תקציב רשות החדשנות

איימן עודה:  שתיים, הוועדה ממליצה להקים ועדת היגוי משותפת של משרד המדע, רשות החדשנות, משרד האוצר, המועצה הלאומית למחקר ופיתוח ונציגי תעשיית ההייטק, אשר תוביל את המאבק לסיוע מקיף ופרואקטיבי לתעשיית ההייטק, שנמצאת כפי ששמענו במצב חירום

איימן עודה:       שלוש, הוועדה דורשת שוועדת ההיגוי הזו תציג תוכנית רב-שנתית לשיקום תעשיית ההייטק עוד לפני התקציב הבא

איימן עודה:  ארבע, בשביל לקדם תעשיית הייטק יותר שוויונית הוועדה ממליצה לרשות החדשנות לוועדת ההיגוי שתקום לדרוש מהחברות שמקבלות סיוע רף מסוים, שיהיו חייבים להיצמד אליו, של קבלת עובדים חרדים, ערבים ונשים למשרות מהותיות בחברות

איימן עודה:       חמש, הוועדה ממליצה לרשות החדשנות להוציא קמפיין שיכלול תמריצים כספיים לחברות ההייטק, שיעודד אותן, ובמיוחד ברגעי המשבר של המלחמה, לקרב את העובדים וליצור שיח וסולידריות בין יהודים וערבים בתוך חברות

איימן עודה:  דרך העבודה נוצרים חיים משותפים וחברות ההייטק צריכות לאפשר ולעודד את זה

איימן עודה:  שש, הוועדה ממליצה לממשלה להצטרף ליוזמות פרטיות של קרנות סיוע למיזמי ההייטק שנפגעו בגלל המלחמה, בעיקר בנגב ובגליל

איימן עודה:  אנחנו, רביע, נתאם ונבוא לבקר אצלכם

איימן עודה:  תודה רבה לכם מעומק הלב, ישיבה זו נעולה