ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 304, 2024-01-23 00:00

ינון אזולאי: 	הצעה לדיון מהיר בנושא: "אובדן השקעות זרות בישראל", של חברי הכנסת ולדימיר בליאק, ינון אזולאי, חמד עמאר, אורית פרקש הכהן, אליהו רביבו, יצחק קרויזר

ינון אזולאי:  ולדימיר, מיוזמי הדיון, בקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני היושב ראש

ולדימיר בליאק:  אני רוצה לברך את כל המשקיעים, המנכ"לים ואנשי העסקים שהגיעו

ולדימיר בליאק:  אני רוצה לברך את מר עזרא גרדנר שהגיע מארצות הברית במיוחד לדיון הזה, הוא מייסד ומנהל השקעות של קרן ורנה קפיטל

ולדימיר בליאק:  אני גם רוצה להודות לכל השותפים שהצטרפו לדיון הזה ולנשיאות הכנסת שאישרה אותו

ולדימיר בליאק:         	שמענו אתמול את הסקירה של נגיד בנק ישראל על מצב המשק

ולדימיר בליאק:  ראינו במצגת של בנק ישראל עד כמה הנושא של השקעות זרות הוא קריטי לעתיד הכלכלה שלנו, לצמיחה במשק, ועד כמה הירידה בהשקעות הזרות יכולה להשפיע לרעה על ההתפתחות של כלכלת ישראל בשנים הקרובות

ולדימיר בליאק:  ראינו את הנתונים, ואנחנו גם מכירים את המגמה שהתפתחה פה ב-2022 ו-2023

ולדימיר בליאק:      אני סבור שהדיון הזה מאוד חשוב ומשמעותי

ולדימיר בליאק:  אני מאוד מקווה שגם המסקנות שנגיש בסוף הדיון הזה על שולחנה של הכנסת ישפיעו על מדיניות הממשלה, על שר האוצר, על ראש הממשלה, על שר הכלכלה, כדי שישכילו לייצר את הצעדים הנדרשים לעידוד השקעות, לעידוד ענף ההייטק

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  חבר הכנסת חמד עמאר

חמד עמאר: אני רוצה להודות לולדימיר על היוזמה של הדיון הזה

חמד עמאר:  הצטרפתי לדיון הזה כי הוא מאוד מאוד חשוב

חמד עמאר:  התחלנו את הירידה בהשקעות בשנת 2023

חמד עמאר:  אמנם זו הייתה ירידה עולמית, אבל אצלנו המגמה הייתה יותר גדולה בגלל אי היציבות הפוליטית

חמד עמאר:  ראינו מהסקירה של הכלכלנית הראשית שהייתה ירידה של 25 מיליארד שקל בהכנסות המדינה ממסים, מה שמעיד גם על ההשקעות, וזה נמשך גם אחרי ה-7

חמד עמאר: 10 בגלל המלחמה

חמד עמאר:  הסקירה של נגיד בנק ישראל דיברה על הרבעון הראשון של הלחימה, אבל אף אחד לא יכול לדעת מתי הלחימה תיפסק ומתי הדברים ישתנו במדינת ישראל

חמד עמאר:  הדיון הזה חשוב כדי לשמוע את ההתפתחויות, לראות איך אנחנו יכולים לעזור ולקדם כוועדת הכספים את הדברים האלה

חמד עמאר:  כל השקעה זרה במדינת ישראל מביאה לעוד עובדים, לעוד הכנסה, וזה רק יכול לתרום לכלכלה של מדינת ישראל

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  חבר הכנסת יצחק קרויזר, בקשה

יצחק קרויזר: תודה רבה, אדוני היושב ראש

יצחק קרויזר:  תודה רבה לחבר הכנסת בליאק שיזם ולשאר המצטרפים

יצחק קרויזר:  מדינת ישראל נמצאת באחת מהתקופות הקשות ביותר שלה מבחינה ביטחונית, עם השפעה ישירה גם על הפן הכלכלי, ואנחנו רואים את זה ביתר שאת בצמצום ההשקעות הזרות במדינת ישראל שנלוות לסיטואציה הביטחונית המאוד קשה שאנחנו נמצאים בה היום

יצחק קרויזר:  ההשקעות הזרות במדינת ישראל היו אחת מנקודות האור של הצמיחה במשק המקומי ובתעשייה המקומית

יצחק קרויזר:  מחובתנו כאן בוועדת הכספים לראות איך הממשלה נערכת לסיטואציה הזאת, אלו פעולות הממשלה מקדמת כדי לצמצם את החוסר בהשקעות הזרות, כיצד היא מעודדת אותן חזרה, כיצד היא מייצרת פה סוג של ביטחון כדי שיחזרו להשקיע כאן

יצחק קרויזר:  גם אנחנו כחברי כנסת צריכים לראות באיזה דברים אנחנו צריכים לגעת, לתקן ולשפר כדי לייצר חזרה את היציבות הזאת למשקיעים שיחזרו להשקיע במדינת ישראל ושהתעשייה המקומית תמשיך לפרוח ולשגשג גם בתקופה לא פשוטה

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  טרם המלחמה, ואמרו את זה חבריי, השקיעו לא רק בהייטק, השקיעו באופן כללי השקעות זרות בארץ – נראה לי שזה הגיע ל-14

ינון אזולאי: 5 מיליארד

ינון אזולאי:  כשנפתחה המלחמה, לא רק שלא הגיעו חדשים, גם ברחו חלקם, שזה הדבר הגרוע ביותר

ינון אזולאי:  כשלא באים חדשים, אתה אולי יודע שהם עוד יבואו, אבל כשהם הולכים, אתה לא בטוח שהם חוזרים

ינון אזולאי:  זה קרה בגלל הלחימה, זה קרה בגלל שאנשים מפחדים ולא יודעים כמה זמן תימשך המלחמה

ינון אזולאי:  יש כאלה שיש להם גם עסקים במדינות מוסלמיות והם אמרו: מה הם שם יגידו עלינו, איך נמשיך שם את העסקים שלנו

ינון אזולאי:  הסיפור הזה של המלחמה זה סוג של אנטישמיות כלכלית, כי יש כאלה שאומרים: הם מכים בעזה, לכן אין לנו שום עניין לעזור להם

ינון אזולאי:       אנחנו נרצה לשמוע את החסמים שיש, כשאני מנחש שחלק מהחסמים זה הבנקים שלא מאפשרים לסיים את התהליך

ינון אזולאי:  אני אשמח לשמוע את החברות לפני שנעבור למשרדי הממשלה

ינון אזולאי:  עזרא, בקשה

עזרא גרדנר: אני מייסד ומנהל ההשקעות של קרן ורנה קפיטל שיושבת בדנבר ובתל אביב והיא אחת הקרנות הכי גדולות אם לא הגדולה ביותר שמוקמת בארצות הברית ומשקיעה בארץ בהיקפים מאוד גדולים כבר 13 שנים

עזרא גרדנר:       יש בעיה קשה מאוד כרגע, כמו שאמרתם, בהשקעות זרות במדינת ישראל

עזרא גרדנר:  אנחנו חושבים שצריך לקחת את זה כמו שארצות הברית לקחה את המשבר של 2008, כששני הפתרונות העיקריים הם תמיכה בבנקים, יצירת מעצורי גב לבנקים בשביל שהם יוכלו להלוות כספים ביותר ביטחון לסטרטאפים שנמצאים בתחילת מכירות, בתחילה של הוצאת תוצר לשוק, והדבר השני זה לקיחת אקוויטי, חלק של בעלות בסטרטאפים באופן ישיר דרך קרנות VC, כשזה קורה דרך רשות החדשנות אבל יותר גדול

עזרא גרדנר:       בעקבות 7 באוקטובר הגענו למסקנה שיש שני דברים שחשוב שנעשה

עזרא גרדנר:  הדבר הראשון זה להזרים כסף באופן ישיר לארץ, לכן פתחנו קרן ללא עמלות שאני מכסה את כל ההוצאות מהכיס שלי - מדובר במיליוני דולרים

עזרא גרדנר:  המטרה היא להזרים 50 מיליון דולר לארץ

עזרא גרדנר:  אנחנו יושבים בצומת שבין המשקיעים הכי ציוניים והכי גדולים בארצות הברית לבין החברות הכי טובות ומבטיחות שיש במדינת ישראל, והם לא זורקים עלינו כסף

עזרא גרדנר:  נביא את ה-50 מיליון דולר שיושקעו ב-2024 במדינה, אבל חשוב שתדעו שהמצב בחוץ הוא די קודר

ולדימיר בליאק: כשאתם מדברים על התמיכה של הבנקים, באיזה אופן זה אמור להתבצע?     

עזרא גרדנר: גם בתי ההשקעות הישראליים וגם הבנקים מתחבאים מתחת לשולחנם עכשיו

עזרא גרדנר:  יש כמה תכניות שאנחנו עובדים עליהן שיתנו 30% בממוצע

עזרא גרדנר:  אנחנו נפגשים מחר עם הפניקס, אנחנו רוצים לראות אם הם יגיבו לזה

עזרא גרדנר:  הבנקים הגדולים צריכים לתת הלוואות לסקטור הישראלי אבל מפחדים לעשות את זה

עזרא גרדנר:  אם הממשלה תיתן רשת ביטחון ותאפשר לחברות לקבל ריבית נמוכה יותר, שזה לא שונה מאוד ממה שהיא עושה עם התמיכה במשכנתאות, היא לא תידרש לכתוב עכשיו צ'קים

עזרא גרדנר:  אולי בעוד שנתיים יהיו לכך עלויות מסוימות

עזרא גרדנר:  אולי הממשלה תרוויח אם ישקיעו ישירות, מה שיאפשר לבנקים לפתוח את הארנק ולתת את ההלוואות הנדרשות

עזרא גרדנר:       הבעיה היא גדולה, בעיה של 10 מיליארד דולר, שזה החור שנראה השנה

עזרא גרדנר:  לפני שייסדתי את החברה שלי, ניהלתי ב-UBS והייתי היועץ לבנק הפדרלי של ארצות הברית

עזרא גרדנר:  מה שקורה כאן זו התרסקות איטית שאף אחד לא עושה שום דבר לגבי זה

עזרא גרדנר:  כל יום שעובר החברות שורפות עוד כסף, כך שבעוד 6 חודשים או 12 חודשים ייהרס מעגל שלם של חדשנות

עזרא גרדנר:  אם נסתכל על השוק, נראה חברות גדולות שיש להן גישה להון, בין אם זה דרך שוק ההון, בין אם זה דרך הון עצמי שלהן, ונראה חברות קטנות שיש להן תמיכה טובה מרשות החדשנות

עזרא גרדנר:  לשלוש החברות שנמצאות כאן יש אותי, אבל יש עוד אלפים שאין להן אותי כדי לתמוך בהן

עזרא גרדנר:  החברות שנמצאות בנקודה של התמסחרות או האצה של התמסחרות הן החברות שאין עבורן תכנית, הן החברות שמשקיעים זרים ישקיעו בהן, ייקחו אותן לארצות הברית, ייקחו אותן לאירופה, לאסיה

עזרא גרדנר:  כרגע המשקיעים הזרים עזבו את השולחן ולא עונים לטלפון

עזרא גרדנר:  אלו חברות שהולכות לייצר מיליארדי דולרים של הכנסה והמון משרות בשנים הבאות

עזרא גרדנר:  אם הן לא יקבלו תמיכה, לא יהיה להן תקציב לשום דבר

עזרא גרדנר:  בסוף שנה שעברה התחלנו לראות גידול בשווקי האקוויטי, וביום שישי האחרון וגם אתמול ה-S&P 500 היה הכי גבוה בכל הזמנים

עזרא גרדנר:  זה לא שלמשקיעים זרים אין איפה לשים את הכסף אם הם לא יכולים לבוא לישראל, יש להם המון אפשרויות השקעה בכל מקום

עזרא גרדנר:  גם אם מחר המלחמה תיגמר בצורה הטובה ביותר וכל אחת מהמדינות בעולם תגיד שעשינו הכל כשורה, זה עדיין ייקח 3 עד 6 חודשים בשביל שחברת יונייטד תמלא את כל מטוסיה בשביל להביא מסן פרנסיסקו לתל אביב את המשקיעים, וזה ייקח עוד 3 עד 6 חודשים להחזיר את המחקר למסלולו כי המשקיעים לא היו פה

עזרא גרדנר:  השנה הזאת אבודה, ושנה אבודה זו בעיה של 10 מיליארד דולר

עופר דורון: אנחנו חברה שמפתחת מנועים חשמליים חדשניים לרכב שזה אחד התחומים היותר מורכבים שיש

עופר דורון:  התחום הזה הוא תחום מאוד קשה

עופר דורון:  כמו שעזרא אמר, זה אזור שבו אתה שורף הרבה כסף ועוד אין הכנסות

עופר דורון:  האזור הזה היום בצרת מימון קשה

עופר דורון:  כל הסטרטאפים בצרת מימון קשה, אבל התחום הזה עוד יותר

עופר דורון:  הצלחתי לגייס פחות מ-10 מיליון דולר מהמשקיעים הקיימים

ינון אזולאי: כמה אתה צריך?     

עופר דורון: רציתי יותר מזה באופן משמעותי

עופר דורון:  יהיה לא טריוויאלי לשרוד את התקופה עד שהעסק ישתפר

עופר דורון:  כל המשקיעים מחו"ל אומרים שזה מאוד מעניין רק לא עכשיו

עופר דורון:  אני מגובה על ידי משקיעים ישראלים ועל ידי עזרא שיש להם כיסים מספיק עמוקים כדי לעזור לנו להתקדם עוד קצת וגם לשמור על הכסף של עצמם, אבל זה קשה מאוד

עזרא גרדנר: אלה מוצרים שאנשים צריכים לגעת ולחוש אותם

עזרא גרדנר:  אף אחד לא ישלח צ'ק בלי לבוא למעבדה, בלי להסתכל על המכשיר כדי לראות איך הוא עובד

עזרא גרדנר:  אנשים לא מגיעים לפה

עזרא גרדנר:  התנועה בנמל תעופה ירדה ב-90%, וזה כולל גם את 35 הקווים של ארקיע לרודוס ולאילת

עופר דורון: יש פעולות שכבר קורות

עופר דורון:  רשות החדשנות, ואני מסיר את הכובע בפניה, הוציאה תכנית מהירה לסטרטאפים שצריכים גישור

עופר דורון:  יש בערך מיליון וחצי שקל שנמצאים כבר שלושה שבועות בבנק

יצחק קרויזר: כמה התקציב שהם נתנו באשראי?      

עופר דורון: ממש לא מספיק – 100 מיליון שקל

קרן לוי: כמו קרן הון סיכון

קרן לוי:  הם בגודל של קרן הון סיכון גדולה

חמד עמאר: הורידו את התקציב במקום להעלות את התקציב

חמד עמאר:  דנו כאן על כך שיש ירידה בתקציב

עופר דורון: הסכום הזה מספיק לפעילות של כחודש של החברה

עופר דורון:  יופי שהוסיפו לי חודשיים כי בלי זה היה לי הרבה יותר קשה, אבל צריך הרבה יותר מזה

עופר דורון:  דיבר עזרא על הלוואות עם ערבויות, שזה גם כיוון שיכול לעבוד כי מי שכבר הצליח לגייס קצת יכול לקבל הלוואות

ולדימיר בליאק: מה לדעתך החסם העיקרי?     

עופר דורון: במצב הביטחוני-מדיני הזרים לא רוצים להשקיע

חנוך דב מילביצקי: מה אתם מבקשים?     

עופר דורון: סיוע של המדינה בגיבוי הלוואות והגדלה משמעותית מאוד של תקציבי הרשות לחדשנות, כי המשקיעים הזרים נעלמו ולא יחזרו בתקופה המאוד קרובה

חנוך דב מילביצקי: מה זה אומר לתמוך? האם הכוונה שהיא תלווה כסף?     

עופר דורון: גם ערבויות וסיוע לבנקים כדי שהממשלה תיקח סיכון יעזרו לעסק

דניאל אילון: אנחנו חברת הרכב היחידה בישראל שמייצרת רכבים ומוכרת אותם בשוק האמריקאי

דניאל אילון:  אנחנו הראשונים בעולם שהצליחו לשים משאית שמונעת בטכנולוגיית סופטר ישראלית שפותחה בכבישי ארצות הברית

דניאל אילון:  אנחנו מעסיקים מאות עובדים

דניאל אילון:  יש לנו צבר הזמנות של מעל 200 מיליון שקל, רק אי אפשר לייצר

דניאל אילון:  למה? כי מאז שהתחיל הכל הספקים, אם בגלל שחלקם פחות אוהבים את ישראל ואם בגלל טעמים אחרים, מבקשים שנשלם את כל חומרי הגלם מראש, הם לא רוצים לתת לנו קווי אשראי

דניאל אילון:  לוקח זמן לממן את הפעילות בין קניית חומרי הגלם למכירה

דניאל אילון:  בעולם רגיל ובכלכלה רגילה היינו הולכים לבנק ומבקשים הלוואת גישור ומממנים, אבל כמו שעזרא אומר, הבנקים בישראל לא מוכנים לעשות את זה, אין להם תמריץ

דניאל אילון:  אנחנו חברה קצת יותר בוגרת מהסטארט-אפ הטיפוסי כי סיימנו את תהליך הפיתוח

דניאל אילון:  אנחנו בשלים, אנחנו יכולים לייצר המון כסף, רק העניין הוא מימון הון חוזר

דניאל אילון:  אנחנו לא נמצאים באף אחת מהתכניות כי אנחנו לא חברה קטנה שצריכה מיליון שקל ואנחנו גם לא חברה גדולה כמו מובילאיי

דניאל אילון:   המשקיעים הזרים שלנו אומרים שהם לא נכנסים לישראל מהמון סיבות

ולדימיר בליאק: הבנקים רואים את צבר ההזמנות ועדיין לא מוכנים?     

דניאל אילון: לא מוכנים

נאור שירי: לבנקים יש משהו שמגביל אותם?      

עזרא גרדנר: הם מפחדים, לכן צריך לתת להם מעצור גב כדי שיתנו הלוואות

דניאל אילון: ברגע שהמדינה תעמוד מאחוריי ונוכל לקבל הלוואות למימון ההון החוזר, ייכנסו משקיעים נוספים מחו"ל וימשיכו לממן את זה

נאור שירי: אני מניח שזה לא הפורום הראשון שאתם נפגשים איתו

עזרא גרדנר: עם מי אנחנו צריכים לדבר?      

ינון אזולאי: עם מי נפגשתם? נפגשתם עם מישהו ממשרדי הממשלה?     

נאור שירי: נפגשתם עם סמוטריץ'? נפגשתם עם ניר ברקת?       

דניאל אילון: לא

דניאל אילון:  ניהלנו שיחות עם הבנקים וקיבלנו כתף קרה

דניאל אילון:  הם אמרו שזה לא הזמן, שזה לא המקום, שנביא יותר, שמשקיע ייכנס קודם ורק אז הם ייכנסו

ינון אזולאי: פניתם למשרדי הממשלה?      

דניאל אילון: לא הצלחנו לעבור את הדלת

דניאל אילון:  אני יודע לדבר רק עלינו, על החברה הישראלית היחידה שהיא יצרנית רכב שמוכרת במאות מיליוני שקלים בארצות הברית

נאור שירי: לא הצלחת לדבר עם שר האוצר?     

דניאל אילון: אנחנו לא מצליחים

רונית הרפז: כפורום ההייטק בכנסת ליבנו עם משפחות ההרוגים והחטופים

רונית הרפז:  אני ברת מזל, קיבלתי מענק, זכיתי במענק של 2

רונית הרפז: 5 מיליון אירו מרשות החדשנות האירופאית

רונית הרפז:  זה מענק שניתן לי ללא מצ'ינג, ללא התחייבות לאיזה שהם קשרים לפטנטים שלי

רונית הרפז:  כדי שאני אוכל לסיים את הניסוי הקליני שלי ב-130 חולים, אני זקוקה ל-20 מיליון דולר בשנתיים הקרובות

רונית הרפז:  עכשיו תשאלו אותי אם אני יכולה להביא את ה-20 מיליון דולר האלה בשנתיים הקרובות

רונית הרפז:  כהכנה לדיון החשוב הזה שוחחתי עם כמה גופי השקעה בישראל, בין היתר עם עזרא, כדי להביא לכם מידע עדכני מהשטח

רונית הרפז:  כל המשקיעים שדיברתי איתם, כל גופי ההשקעה שדיברתי איתם, מאנג'לים עד קרנות הון סיכון, אמרו לי, "רונית, את לבד, מדינת ישראל לבד, ההייטק לבד, המדינה שלך צריכה לדאוג לך"

רונית הרפז:  לא ייכנס לפה שקל בשנתיים הקרובות, וגם אין תכנית ליום שאחרי, אין אופק

רונית הרפז:  מה אנחנו עושים עם זה? הנחת העבודה צריכה להיות שיש פה אפס שקלים, אפס דולרים בשנתיים הקרובות

רונית הרפז:  רשות החדשנות מקבלת 670 מיליון דולר

רונית הרפז:  ההשקעות בהייטק שצריכות להיות הן בין 16 ל-20 מיליארד דולר, אם אנחנו רוצים את כיפת הברזל הבאה או את המערכת שתגן עלינו מפני 150,000 טילים מלבנון

רונית הרפז:  זה הפער שעכשיו אתם צריכים לעבוד עליו

רונית הרפז:  זה שמשרד האוצר לא יושב כאן ונותן לנו מענה לדבר הזה - מחדל

רונית הרפז:  לא רק זה, גם החדר הזה ריק

יצחק קרויזר: את אומרת שגם עכשיו חברות זרות לא רוצות להשקיע בתעשייה הביטחונית?     

רונית הרפז: אני לא יודעת שום דבר על התעשייה הביטחונית, את החוזים הם בונים עשר שנים קדימה

רונית הרפז:  אני מדברת על ההייטק, על הביו-טק, על הסייבר

רונית הרפז:  אני לא מדברת על רפאל ועל החברות האלו

קרן לוי שלו: יזמנו בשבוע שעבר דיון חירום בנושא נסיגת ההייטק

קרן לוי שלו:  ההייטק עם סדר גודל של 400,000 עובדים אחראי ל-18% מהתל"ג ול-40% מהצמיחה של ישראל

קרן לוי שלו:  אני לא מדברת על זה שבגלל שהייטק היא תעשייה צעירה סדר גודל של 50,000-60,000 איש ברבעון האחרון התגייסו והלכו למילואים

קרן לוי שלו:       חשוב להבין שזאת תעשייה שניזונה מקרנות הון סיכון ישראליות וזרות

קרן לוי שלו:  גם כשמדברים על קרנות ישראליות, 92% מהכספים של הקרנות הישראליות הם כספים זרים

קרן לוי שלו:  אתם שואלים איפה יש לכם אחריות ומה אפשר לעשות בתור מדינה? כשמשקיעים חושבים איפה הם משקיעים, הם מחפשים יציבות פוליטית, ביטחונית, כלכלית, משפטית

קרן לוי שלו:  אני לא מדברת על השנה שקדמה ל-7 באוקטובר, על זה שלא הייתה פה יציבות משפטית

קרן לוי שלו:  בואו נתחיל מה-7 באוקטובר

קרן לוי שלו:  ינון, דיברת על זה שמשקיעים אומרים שבגלל שיש מלחמה בעזה הם עוזבים אותנו

קרן לוי שלו:  למדינה יש אחריות על המצב הזה

קרן לוי שלו:  מה הבעיה? שהיא לא משדרת לעולם אחריות מבחינה תקציבית

קרן לוי שלו:  לא נראה שהממשלה שקובעת את סדרי העדיפויות בתקציב מתעדפת קודם את צורכי המלחמה, בין אם לצבא ובין אם לאוכלוסייה הישראלית,  ואחרי זה  - -     

חנוך דב מילביצקי: על בסיס מה את אומרת את הדברים האלה, חוץ מזה שאת מתנגדת לממשלה?       

אורית פרקש הכהן: היא מדברת על מה שקיים בבסיס התקציב

אורית פרקש הכהן:  התקציב הזה מבטא סדרי עדיפויות משובשים, יש למישהו ספק בזה? תצעק עליה עד מחר, חנוך, אבל זו האמת

אורית פרקש הכהן:  אל תצעק עליה, תעשה את העבודה במפלגה שלך

חנוך דב מילביצקי: כל היום פה את צועקת, אבל ראשי המפלגה שלך יושבים בקבינט ומקבלים משכורת של שר

חנוך דב מילביצקי:  תראו דוגמה

קרן לוי שלו: דיברנו על זה שרשות החדשנות קיבלה תקציב בסדר גודל של קרן הון סיכון גדולה, שזה נהדר, אבל עדיין זה רק קרן הון סיכון גדולה

קרן לוי שלו:       אין היום ודאות מיסוית, וזה לא נושא חדש, זה נושא ששנים מתגלגל על שולחנות של ממשלות שונות

קרן לוי שלו:  לדוגמה, הנושא של המס על דמי הצלחה, שכל קרן צריכה ללכת ולבקש פטור ממס, גם קרנות ישראליות, וזה מאוד תלוי בהחלטה של הגורם שמדבר איתה באותו רגע

קרן לוי שלו:  צריך לעגן את סוגיית הפטור למשקיעי חו"ל, להתייחס לסוגיית מסד הקבע

קרן לוי שלו:  אני חושבת שהמדינה היום מעודדת קרנות זרות לא לפתוח משרדים בישראל, לא להציב בארץ אנשים מקומיים ומקבלי החלטות

ינון אזולאי: התאחדות התעשיינים, בקשה

נתנאל היימן: דובר פה הרבה על רמת הפיתוח

נתנאל היימן:  אני חושב שיש חשיבות גדולה שהסטרטאפים האלה יקימו את הייצור שלהם בישראל, מה שבחלק גדול מהמקרים לא קורה

נתנאל היימן:  זה נכון גם לגבי הסביבה העסקית של הסטרטאפים וגם לגבי הסביבה העסקית של התעשייה כולה

נתנאל היימן:  אם אני מסתכל על חמש השנים האחרונות מבחינת מה יכול היה לגרום למשקיעים זרים לבוא לישראל ולהתקבע פה, אז יש את המחקר והפיתוח, את השקעות ההון, את כוח האדם, את העלויות ואת הרגולציה

נתנאל היימן:  בכל אחד מהדברים האלה, כולל בשנה האחרונה, יש שחיקה משמעותית

נתנאל היימן:  אם אני מדבר על השקעות הון, אז יש שחיקה של תקציבי רשות ההשקעות

נתנאל היימן:  אמנם הוספנו את אשקלון, אבל באותה נשימה הורדנו עשרות רבות מהתקציב של הרשות להשקעות

נתנאל היימן:  יש שחיקה בתקציבים של רשות החדשנות למחקר ופיתוח, כי התקציבים שמופנים לייצור ולתעשייה מקוצצים עוד יותר

נתנאל היימן:  פחת מואץ בוטל

ולדימיר בליאק: אנחנו עוד לא ויתרנו על פחת מואץ

נתנאל היימן: אני אומר כרגע

נתנאל היימן:  אני לוקח את היום לעומת לפני כמה שנים

נתנאל היימן:  מבחינת עלויות יש את הדברים  הבסיסים של ארנונה, חשמל, מים, עלות עודפת של היטלים מוניציפאליים רטרואקטיביים, עלויות קרקע שעלו משמעותית ואין לזה כרגע פתרון בפריפריה

נתנאל היימן:  ממש רלוונטי למלחמה נושא של מס המילואים

נתנאל היימן:  מה הכוונה של מס מילואים? שברגע שמעסיקים שלושה וארבעה חודשים אנשים שנמצאים במילואים, כולם פה משלמים את העלויות הסוציאליות שלהם

נתנאל היימן:  יש גם את הנושא של הרגולציה, כמו לדוגמה ברמ"י שהמשקיעים הזרים מופלים

ינון אזולאי: כל רמ"י זו אפליה

נתנאל היימן: אני מתעסק יותר משנתיים עם משקיעים זרים שרוצים לפתוח מפעלים במגדל העמק ובתפן, רק שרמ"י מעכבת אותם

נתנאל היימן:  היה פעם גוף במשרד הכלכלה שהמטרה שלו הייתה לפרוס שטיח אדום למשקיעים זרים

נתנאל היימן:  הגוף הזה בוטל

נתנאל היימן:  אין היום גוף שמרכז את כל הצרכים של המשקיעים הזרים שרוצים לבוא לישראל

נתנאל היימן:  הרשות לפיתוח תעשייתי בוטלה לגמרי

נתנאל היימן:  אם בכל החלטה והחלטה שאתם מקבלים בחדר הזה, לא משנה אם בתקציב, ברגולציה או בכל דבר אחר, לא נדרוש מהממשלה לכלול את הרשות באיזו שהיא אסטרטגיה למשיכת משקיעים זרים, המצב שלנו יהיה הרבה יותר גרוע, וכאן אני מתחבר למה שאמר עזרא ואחרים לגבי זה שישראל היא לא מקום שבשנה האחרונה כיף לעשות בו עסקים

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  רשות החדשנות, בקשה

ינון אזולאי:  חשוב שתגיד מה עושים על מנת להשאיר את אלה שקיימים ולעודד אחרים שיבואו, במיוחד במצב מלחמה

אסף משה קובו: אני אתחיל מאחת הנקודות שעזרא העלה כאן

אסף משה קובו:  הצבענו כבר לפני כמה שנים על העובדה שההייטק הישראלי נסמך על השקעות זרות

אסף משה קובו:  80%,85% מהון הסיכון הוא זר

אסף משה קובו:  גם הכסף של הקרנות הישראליות שפועלות מגיע ממקורות זרים

אסף משה קובו:  גם בהשקעות המו"פ בישראל אנחנו בפער ביחס למה שקורה ב-OECD במובן של השקעות זרות

אסף משה קובו:  הכלים שחשבנו לפתח ונכונים דווקא בתקופה הזאת שבה המשקיעים הזרים עושים Flight to safety, הוא לעודד את המשקיעים הישראלים להיכנס, לפחות חלקית, בנעליהם של המשקיעים הזרים

אסף משה קובו:  השקנו שני כלים לתקופה הזאת

אסף משה קובו:  אחד זה הערוץ המהיר שהתחיל לעבוד בנובמבר

אסף משה קובו:  סך הכסף שמוקצה לאירוע הזה הוא 400 מיליון שקלים, כאשר 300 מיליון מתוכם הם תוספתיים, האוצר הביא

אסף משה קובו:  הערוץ צפוי לפעול עד מרץ

אסף משה קובו:  במידה ויחליטו שצריך להאריך אותו, יהיה על זה דיון תקציבי בנפרד

אסף משה קובו:  כלי שני זה שהחלטנו לפתוח תכנית לתמיכה במשקיעים מוסדיים ישראליים שנעשה להם מצ'ינג של 30 סנט על כל דולר להשקעות בקרנות הון סיכון ישראליות

אסף משה קובו:  ההחלטה על הכלי הספציפי הייתה יחד עם משרד האוצר, בין אם זה אגף תקציבים ובין אם זה החשב הכללי, אחרי מגוון דיונים עם משקיעים מוסדיים בישראל

אסף משה קובו:  היה מסלול מוסדיים בתקופת הקורונה, מי שזוכר, שהמבנה שלו היה  Downside protection, לתת איזו שהיא הגנה על תיקי השקעות

אסף משה קובו:  מהשיחות שקיימנו בהסכמה עם החשב הכללי ואגף תקציבים, הגענו למסקנה ש-Downside protection  בתקופה הזאת היא פחות מתאימה, שאנחנו רוצים לתת תמרוץ בצד של ה-upside, זאת אומרת להגדיל את הרווחים של המוסדיים במידה ויהיו כאלה, לכן המבנה של המצ'ינג שהכנסנו זה שעל כל דולר של המשקיעים אנחנו משקיעים 30 סנט כך שהם יוכלו לעשות buyout ולקבל את התשואה שהייתה אמורה להגיע למדינה - כמובן עם איזו שהיא מגבלה

אסף משה קובו:  זה הרעיון הכללי של הכלי הזה שאמור לתת מענה חלקי

אסף משה קובו:  אנחנו שמים לטובת האירוע הזה סדר גודל שאמור להזרים מיליארד דולר לשוק לאורך 2024 ו-2025, כאשר הערך של הממשלה בו הוא בערך 23%

ינון אזולאי: שזה כלום

אורית פרקש הכהן: כל דבר שעושים הוא מבורך, אבל למה לשים כל כך הרבה ביצים בסל של המוסדיים מתוך הכסף הזה? אני זוכרת עוד מהיותי שרה שהתחיל המסלול הזה של המוסדיים ונשארו בו הרבה מאוד עודפים

אורית פרקש הכהן:  הדגש על הסיד ועל הפרה-סיד הוא ברור ומובן, יש קריסה ביכולת לגייס את הכספים, אבל למה לקבע את הקרן הזאת בצורה כל כך נוקשה ל-50% מוסדיים? האם יש הקלות בדרישות המצ'ינג מהחברות בקרן הזאת בגלל שמה שהיה לא מתאים לתקופה הזאת?      

אסף משה קובו: יש שני כלים נפרדים עם שני תקציבים נפרדים

אסף משה קובו:  ה-400 מיליון שקל לערוץ המהיר הם עם חובת מצ'ינג, והיא קצת יותר נמוכה ממה שאנחנו דורשים בדרך כלל, כי בסופו של דבר זה כסף ציבורי שאנחנו רוצים לוודא שאנחנו משקיעים במקומות הנכונים, לוודא שגם השוק הפרטי מאמין בחברות האלו

אורית פרקש הכהן: מדוע המצ'ינג לא מתעדכן בהתאם לתקופה? אנחנו יודעים שיש עדיין קושי בגבולות המדיניות להפחית את דרישות המצ'ינג ולכן לא צריך לוותר עליו לגמרי

אורית פרקש הכהן:  הבעיה כרגע היא שהרבה מאוד מהחברות ההזנק, שהן החברות של מחר, מתקשות לגייס את הכסף, כאשר שם במיוחד אנחנו רואים את הקריסה כי זה שלבים יותר מסוכנים

אורית פרקש הכהן:  באה רשות החדשנות עם כוונות טובות ומשקיעה שם כסף

אורית פרקש הכהן:  כמה באחוזים יש בקרן הזאת של ה-400? מה הדרישה כרגע?      

אסף משה קובו: אנחנו נותנים מענקים שהם בין 40% ל-50% מהסכום המבוקש

אורית פרקש הכהן: והם צריכים להביא מצ'ינג של 60%?      

אסף משה קובו: יש הקלות לחברות שעובדות בפריפריה, בעוטף עזה

אסף משה קובו:  המצ'ינג שלהם יותר נמוך

אורית פרקש הכהן: כן, אבל זה בשוליים, זה הפחתה קטנה של 5% או 10%

ינון אזולאי: אתה יודע כמה חברות כאלו עובדות שם?     

אורית פרקש הכהן: למה הרשות לא מתגמשת עכשיו בכללי המצ'ינג?     

אסף משה קובו: יש לנו סכום כסף מוגבל, יש לנו 400 מיליון שקל

אורית פרקש הכהן: זאת לא תשובה

אסף משה קובו: זאת כן תשובה, כי בסופו של דבר אנחנו צריכים להחליט אם אנחנו רוצים לתמוך ב-x חברות, ב-x וחצי חברות או בשני x חברות

אסף משה קובו:  הדרישה של המצ'ינג היא על מנת להבטיח שנוכל לתמוך ביותר חברות, על מנת להגיד שעיקרון המצ'ינג הוא עיקרון מנחה

אסף משה קובו:  מבחינתנו זה גם ה-Due Diligence של השוק על כך שזאת חברה שיכולה להמשיך ולשרוד

אסף משה קובו:  אנחנו נמצאים במשבר שהתחיל בשנת 2022

אסף משה קובו:  יש ירידה בהשקעות, חברות נסגרות

אסף משה קובו:  במצב שבו חברות נסגרות העובדים הולכים ומועסקים בחברות אחרות יותר טובות, עם נתוני הצלחה גבוהים יותר

אסף משה קובו:  כשמדברים על  הכנסות ממסים של המדינה, הרוב המוחלט של המסים מהייטק מגיע מהעובדים, לא מהחברות

אסף משה קובו:  85% מהכנסות המסים מההייטק מגיעות מהמס על שכר העובדים

אסף משה קובו:  את זה אנחנו צריכים לשמר

אסף משה קובו:  אנחנו רוצים לוודא שאנחנו משקיעים בחברות טובות

אורית פרקש הכהן: זאת תשובה נחמדה אבל לא מספקת אותי

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שאפשר לעמוד על דרישות מצ'ינג פחותות ועדיין לעמוד בקריטריון הזה

אורית פרקש הכהן:  צריך פשוט להתאים את המצ'ינג לאתגרי השעה

אורית פרקש הכהן:  מה לגבי השאלה של המוסדיים?     

אסף משה קובו: יש סכום כסף שהוסכם עם האוצר שיובא אליכם בתקציב והולך לטובת המסלול הזה

אסף משה קובו:  אני לא יודע מאיפה ה-50% הגיע

אורית פרקש הכהן: כתוב בהחלטות שהקרן היא בערך מיליארד ושחצי ממנה יהיה במסלול המוסדי

אסף משה קובו: יש סכום כסף שמיועד למסלול המוסדי

אסף משה קובו:  המטרה שלנו היא למנף מיליארד דולר השקעות, כאשר 23% מתוכו יהיה כסף ממשלתי

אסף משה קובו:  זה גוזר את הסכומים שיגיעו אליכם בתקציב

אסף משה קובו:   אגב, שם אין שום דרישת מצ'ינג

אסף משה קובו:  המוסדי יגיש בקשה להיות חלק מהמסלול הזה, ואת הכסף שלו ושל המדינה הוא ישקיע בקרנות ישראליות

אסף משה קובו:  אותן קרנות ישקיעו בחברות

אסף משה קובו:  אגב, החברות שהן ישקיעו בהן יכולות לגשת למסלולים שלנו ולקבל מימון ממשלתי נוסף

עופר דורון: עד שהמוסדיים יזוזו זה ייקח חצי שנה לפחות, ואז ייקח עוד חצי שנה ללכת לקרנות ועוד שנה וחצי להשקיע

עופר דורון:  ב-2009, אחרי המשבר הכלכלי בארצות הברית, תעשיית הרכב קרסה והממשל האמריקאי הלך והשקיע ישירות ב-GM ובפורד ועשה מיליארדים כעבור עשור

עופר דורון:  המדינה עשתה מיליארדים כי היא השקיעה ישירות, כי היא קנתה מניות של GM ושל פורד

עופר דורון:  זה יכול להיות נורא קל

עופר דורון:  אני מאמין בהצלחות נקודתיות ומהירות

אסף משה קובו: יש לנו כרגע הנחיה משפטית שאומרת שאין יכולת להחזיק מניות בחברות

חנוך דב מילביצקי: יש איזה שהוא מנגנון שמוודא שהכספים מושקעים בדברים שנשארים כאן, בעובדים שנשארים כאן?     

אסף משה קובו: בוודאי, כל הכסף שאנחנו מעבירים לחברות הוא אל מול חשבוניות

אורית פרקש הכהן: הוא מותנה גם ברישום כחברה ישראלית

חנוך דב מילביצקי: לחברה ישראלית יכול להיות מפעל בהולנד

אסף משה קובו: הכסף שאנחנו נותנים הוא כסף להשקעה במו"פ

אסף משה קובו:  ההשקעה במו"פ היא רובה ככולה שכר של עובדים

חנוך דב מילביצקי: העובדים בארץ?     

אסף משה קובו: כן, בוודאי

אסף משה קובו:  אנחנו משקיעים בפעילות בישראל

ינון אזולאי: זה לא עונה למה שנתנאל היימן אמר - שגם בשלב הייצור זה יישאר פה

אסף משה קובו: יש לנו מסלולים שמכוונים לתעשיות מסורתיות יותר

אסף משה קובו:  הרשות משקיעה בתחום הזה סדר גודל של 100,120 מיליון שקל בשנה

נתנאל היימן: מתוך כמה?     

אסף משה קובו: מתוך התקציב שלנו שעומד על מיליארד וחצי

אורית פרקש הכהן: יש גם את הגורמים במשרד הכלכלה שתומכים באותם היבטים

אורית פרקש הכהן:  זה גם תקציב ממשלתי

ניר הירשמן רוב: אני רוצה לדבר רגע על כמה בעיות אקוטיות שאם נפתור אותן עכשיו אנחנו נמנע בריחת משקיעים זרים ונכניס כספים לקופת המדינה

ניר הירשמן רוב:  בתחום יש 174 חברות ו-3,800 עובדים

ניר הירשמן רוב:  3

ניר הירשמן רוב: 85 מיליארד דולר הושקעו בחברות שמפתחות טכנולוגיה

ניר הירשמן רוב:  חברות מהתחום הזה לא יכולות לשלם מיסים בישראל

ניר הירשמן רוב:  למה? מכיוון שרשות המיסים מקבלת אך ורק כספים מבנקים ישראלים, ובנקים ישראלים לא מאפשרים להכניס כספי השקעות מחברות שעוסקות בפיתוח טכנולוגיה

ניר הירשמן רוב:  את הדבר הזה פתרו ליחידים

ניר הירשמן רוב:  בתחילת ינואר רשות המיסים עשתה נוהל מצוין ומפורט שאומר שיחידים יכולים לשלם ישירות מבנקים זרים

ניר הירשמן רוב:  מה קורה? אם חברה מעסיקה 40,50,100 עובדים, היא צריכה להעביר כל חודש צ'ק לנטו ולהעביר כל חודש צ'ק למס הכנסה ניכויים וביטוח לאומי

ניר הירשמן רוב:  את הצ'ק למס הכנסה ניכויים וביטוח לאומי היא לא יכולה להעביר

ניר הירשמן רוב:  מה חברות עושות? הן מפסיקות לגייס עובדים בישראל

חנוך דב מילביצקי: מה ההיגיון של זה?     

ניר הירשמן רוב: אין היגיון, זה סתם תקוע בירוקרטית

ניר הירשמן רוב:  כשישבנו עם ראש רשות המיסים, הוא אמר, "נכון, צריך לפתור את זה, צריך להכניס אתכם לנוהל ששחררנו"

ניר הירשמן רוב:  פנינו לשר האוצר ולכל מי שאפשר בעניין הזה

ניר הירשמן רוב:   בנוהל צריך להיות כתוב שהוא חל על יחידים ועל חברות, שהוא לא רק חל על מס רווח הון, שהוא חל גם על מס הכנסה ניכויים

ניר הירשמן רוב:       משקיעים זרים משקיעים באקוויטי ובטוקנים

ניר הירשמן רוב:  מה שקורה זה שרשות המיסים לא מאפשרת למשקיעים שמשקיעים בטוקנים של חברות ישראליות ודאות שלא יהיה להם כפל מס

ניר הירשמן רוב:  היא נותנת להם רולינג על אקוויטי של חברה ישראלית, היא נותנת להם רולינג על אקוויטי של חברה זרה, והיא אפילו נותנת רולינג על טוקנים של חברה זרה ולא על טוקנים של חברה ישראלית

ניר הירשמן רוב:  אם קרן הון סיכון ישראלית מצאה חברה שעובדת מצוין בישראל, מבחינת אינטרס המשקיעים שלה היא צריכה להגיד לה, "תקשיבי, קחי את הרגליים שלך ותעברי לקפריסין, כי על הטוקנים שלך רשות המיסים לא נותנת רולינג"

ניר הירשמן רוב:  גם עובדים בתחום שמקבלים אופציות בטוקנים ימוסו פי 2

ניר הירשמן רוב:       הבעיה הכי משמעותית היא הבעיה של חשבונות הבנק

ניר הירשמן רוב:  נפגשנו עם בנק ישראל סדרה ארוכה של פעמים, הגענו איתם לפתרון מוסכם שנעשה שולחן עגול יחד עם הבנקים על מנת לייצר איזה שהוא צ'ק ליסט שמקובל גם עליהם וגם על הבנקים

ניר הירשמן רוב:  כשהלכנו לבנקים הגדולים, הם אמרו שהם מסכימים

ניר הירשמן רוב:  כשהלכנו לבנק ישראל, בנק ישראל נעלם

ניר הירשמן רוב:  אני לא מצליח להושיב את כולם בשולחן אחד כדי לנסח יחד את הדברים האלה

ניר הירשמן רוב:  אנחנו מתעסקים בדבר הזה כבר שנתיים

ינון אזולאי: הם הביעו את ההסכמה העקרונית שלהם לזה?     

ניר הירשמן רוב: כן, הם אמרו, "אין שום בעיה, בוא נקבע" ואז נעלמו

ינון אזולאי: מי אתם רוצים שיהיו?     

ניר הירשמן רוב: הבנקים, התעשייה והפיקוח על הבנקים

ניר הירשמן רוב:  גם רשות לאיסור הלבנת הון ירצו לבוא

ניר הירשמן רוב:  כולם מסכימים, רק שזה פשוט לא קורה, אני לא מבין למה

ניר הירשמן רוב:       צריך רגע אחד להסתכל על המספרים

ניר הירשמן רוב:  כשאנחנו מדברים על הייטק כללי, אנחנו מדברים על 58% ירידה בהשקעות

ניר הירשמן רוב:  בשנה שעברה היה 17

ניר הירשמן רוב: 3 מיליארד דולר, השנה זה 7

ניר הירשמן רוב: 3 מיליארד דולר

ניר הירשמן רוב:  מכל הדברים שדיברו פה בדיון, שלושת הדברים שדיברתי עליהם אלה דברים שאפשר לפתור מחר בהחלטות מינהליות, בלי חקיקה, בלי תקינה

ניר הירשמן רוב:  זה כרגע מה שמעיף חברות מישראל

ינון אזולאי: נמצא פה עזרא שהגיע אלינו מחו"ל, אבל לרשות המסים ולמשרד האוצר שבשבילם להגיע לפה זה דקה מהמשרד קשה להגיע

ינון אזולאי:  הם הוזמנו לדיון, הם יודעים שהדיון הזה חשוב, הם יודעים שהדיון הוא על ההשקעות של מדינת ישראל, לאו דווקא על ההייטק, ושאפשר לתת פה מענה, אבל העדיפו לא לבוא

ינון אזולאי:  אני חושב שזה זלזול בוועדה

ינון אזולאי:  אולי הם מסתכלים על זה כדיון מהיר

חנוך דב מילביצקי: הירשמן, תשלח את מה שאמרת בצורה כתובה והיושב ראש ואני נדאג לתפעל את זה מול הגורמים, ננסה לקדם את זה

חנוך דב מילביצקי:  אם יש לכם איזו שהיא תכנית, אם יש לכם איזה שהוא משהו שאתם חושבים שאפשר לעשות, תנו לנו נקודות

חנוך דב מילביצקי:  בשבוע הבא, אני מקווה, אנחנו מתחילים בדיון על תקציב 2024, וזה בהחלט אחד הדברים שנרצה לראות אם אפשר לקדם במסגרת הזאת

ינון אזולאי: אני רוצה לסכם ולומר שבסופו של דבר יש פה אירוע שהוא מאוד חשוב לכלכלת ישראל

ינון אזולאי:  נכון, היה משבר הייטק עולמי אבל במדינת ישראל, ואת זה אמר אתמול הנגיד, המשבר היה יותר גדול

ינון אזולאי:  מכיוון שזה כבר הולך למקום של קריסה ואנחנו רואים שלא מגיעים משקיעים חדשים, אנחנו מבקשים ממשרד האוצר לבחון את הנושא של הלוואות בערבות מדינה גם בנושא של המשקיעים הזרים

ינון אזולאי:  אני חושב שזה דבר חשוב מאוד שייתן עוד איזו שהיא דחיפה להשקעות הזרות שאמורות להגיע למדינת ישראל

ינון אזולאי:       למשקיעים הזרים אני אומר להשאיר פה גם את הייצור, יש פה ידיים עובדות טובות

ינון אזולאי:  אם אתם באים להשקיע פה במוח, תדעו לכם שהמוח הישראלי והיהודי הוא מוח טוב אבל הידיים לא פחות

ינון אזולאי:  יש כאלה שיודעים לעבוד עם הידיים

ינון אזולאי:  יש תעשייה נפלאה במדינת ישראל שאפשר להתגאות בה

ינון אזולאי:  אנחנו שואפים למגמה שכמה שיותר יישארו פה

ינון אזולאי:  אני קורא למשקיעים להשקיע גם בייצור פה

ינון אזולאי:  מדינת ישראל צריכה לעשות הכל על מנת לתת לכם מענה גם בייצור, לא רק במו"פ

ינון אזולאי:       ניר, אני מבקש את מה שאמרת, כמו שאמר חנוך, שתעביר אלינו כדי שנירתם לכך

ינון אזולאי:  אני מבקש מבנק ישראל להקים את השולחן העגול שעליו סוכם, שתענו לטלפונים, תענו במיילים

ינון אזולאי:        תודה רבה לחברי הוועדה שיזמו את הדיון

ינון אזולאי:  עזרא, תודה רבה לך ולכל המשקיעים

ינון אזולאי:  תמשיכו להשקיע

ינון אזולאי:  תאמינו במדינת ישראל, זו מדינה טובה ומיוחדת

ינון אזולאי:  עם ישראל חי

ינון אזולאי:  בעזרת השם עוד ננצח ויבואו לנו ימים טובים למרות כל הכאב שאנחנו עוברים בכל יום, ואנחנו עוברים בכל יום עוד כאב ועוד כאב

ינון אזולאי:  כל עוד אנחנו לא רואים את החטופים חוזרים אלינו בריאים ושלמים הלב שלנו הוא פחות מחצי, וכל עוד החיילים שלנו לא חוזרים בריאים ושלמים ואנחנו מנצחים הלב שלנו לא שלם

ינון אזולאי:  אני בטוח שכשהלב שלנו לא שלם גם הלב של היהודים מכל אומות העולם שמסתכלים עלינו לא שלם

ינון אזולאי:  הלב של כולם נמצא פה, פה זה הלב של העם היהודי

ינון אזולאי:  בעזרת השם יחד ננצח ונעשה דברים טובים למען עם ישראל, למען מדינת ישראל והיהדות בכלל

ינון אזולאי:  תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה