ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 115, 2023-11-21 00:00

יונתן מישרקי: שלום

פרופ' עופר מרין: שלום ותודה רבה על הביקור

פרופ' עופר מרין:  יפה מאוד שאתם באים בימים מורכבים אלה לראות איך הדברים נראים בשטח

פרופ' עופר מרין:  נעשה סבב היכרות

פרופ' עופר מרין:  שמי עופר מרין עובד כבר קצת יותר מ-30 שנה בשערי צדק

פרופ' עופר מרין:  התחלתי פה כסטז'ר, התמחיתי בניתוח לב, אני מנתח לב וניהלתי קצת יותר מעשור את יחידת הטראומה בשערי צדק

פרופ' עופר מרין:  אני עובד כמנכ"ל שערי צדק כחמש שנים

פרופ' עופר מרין:  החלפתי את פרופסור הלוי שתכף יציג את עצמו

פרופ' עופר מרין:  הביקור מבחינתנו חשוב ואנחנו מודים לכם

שרה גולדברג: אני שרה גולדברג, אחות ראשית ואחראית שעת חירום

פרופ' יונתן הלוי: יונתן הלוי

פרופ' יונתן הלוי:  אני היום הנשיא של בית החולים, ניהלתי אותו במשך 31 שנים בין 1988-2019 ולאחר מכן עופר החליף אותי

יאסר חוג'יראת: חבר הכנסת יאסר חוג'יראת

ישראל אפשטיין: מבקר הפנים ישראל אפשטיין

ורדה טוחנר: ורדה טוחנר, נציגת משרד הבריאות

דויד: דויד העוזר של חבר הכנסת יונתן משריקי

מוחמד: מוחמד, העוזר של חבר הכנסת יאסר חוג'יראת

אנס גדיר: אנס גדיר, העוזר של חבר הכנסת יאסר חוג'יראת

יגאל אמיתי:  יגאל אמיתי, דוברות הכנסת     

יוסי גוטסמן: יוסי, דובר בית החולים

אסף: אסף מלשכת יו"ר הוועדה

שלי לוי: שלי לוי אני ראש צוות בריאות במרכז המחקר והמידע של הכנסת

מיכל דיבנר כרמל: מיכל דיבנר כרמל, אני מנהלת הוועדה

חדוה קפלינסקי: חדוה קפלינסקי, מרכז המחקר והמידע 

יעל קמחי: יעל קמחי, מנהלת לשכה

רבקה רודנסקי: רבקה רודנסקי, מנהלת אגף מערכות מידע, שערי צדק

פרופ' נמרוד מימון: נמרוד מימון, ראש אגף פנימי, שערי צדק

דני שטראוך: דני שטראוך, סמנכ"ל משאבי אנוש

ויקי לוי: לוי ויקי, סמנכ"לית הכספים

דפנה דורון: דפנה דורון, סמנכ"ל רפואה

יונתן מישרקי: חבר הכנסת ניסים ואטורי, אני יוני מישרקי יו"ר הוועדה, וחברת הכנסת לימור סון הר מלך, ברוכה הבאה

יונתן מישרקי:  יצטרפו אלינו בהמשך – חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי וחברת הכנסת גלית דיסטל, הן אמורות להצטרף בדקות הקרובות

יונתן מישרקי:  ברשותך, אני אגיד מספר מלות פתיחה, ולאחר מכן נשמח לראות את מצגת הוועדה

יונתן מישרקי:      כפי שאני נוהג לפתוח את ישיבות הוועדה בשבועות האחרונות, אנחנו נוהגים לפתוח עם שמות החללים, אני אזכיר את שמות החללים ששמותיהם הותרו לפרסום הבוקר –  הלוחם ארנון משה אברהם בן בניסטי והלוחם איליה סמקין

יונתן מישרקי:  הם נפלו בצפון הרצועה

יונתן מישרקי:  השם ייקום דמם ויהי זכרם ברוך

יונתן מישרקי:  כמובן שאנחנו שולחים מכאן בשמנו תנחומים למשפחה

יונתן מישרקי:       בעניין הסיור, אנחנו קיימנו בשבועות האחרונים - שבוע לאחר תחילת המלחמה – דיונים בהם  עסקנו בכל הנושאים שקשורים למלחמה – מיגון, שיקום, בריאות הנפש, ציוד והצטיידות

יונתן מישרקי:  אנחנו עוסקים בזה הרבה מאוד

יונתן מישרקי:      הוועדה מבקרת בבתי החולים כדי ללמוד על הצרכים, לראות ממקור ראשון

יונתן מישרקי:  יש דברים שאנחנו נחשפים להם תוך כדי סיורים ואנחנו מטפלים בהם תוך כדי תנועה ויש נושאים שאנחנו דנים בהם בהמשך, בדיוני הוועדה

יונתן מישרקי:      בית חולים שערי צדק קרוב מאוד לליבי

יונתן מישרקי:  טרם כניסתי לכנסת הייתי יועץ של שר הפנים, הרב דרעי, במשך שש שנים

יונתן מישרקי:  הוטלה עליי חלק מהאחריות בנושא הטיפול בחכם שלום כהן זכר צדיק וקדוש לברכה

יונתן מישרקי:  חשוב לי מאוד, יש לי הכרת הטוב עצומה מאוד ברמה האישית והציבורית כי בסופו של דבר הוא היה מנהיג גדול של קהילות גדולות בירושלים ובכלל

יונתן מישרקי:  ובית החולים שערי צדק קיבל בזרועות פתוחות – ממנכ"ל בית החולים ודרך מנהל האבטחה – סטס, עובר דרך ד"ר דני דביר ואחרים – כל אחד מהם פעל ברגישות ובצורה מקסימלית, ועל כך תודתנו הגדולה

יונתן מישרקי:      כנבחרי הציבור ואליי באופן ספציפי, מגיעות אלינו הרבה מאוד פניות ואנחנו תמיד זוכים לאוזן קשבת ולטיפול ברגישות מקסימלית מצד בית החולים ועל כך תודתנו הגדולה

יונתן מישרקי:  אנחנו היום פה כדי לשמוע וכדי לראות במה אנחנו יכולים להועיל, לעזור ולקדם, ובאופן כללי לשמוע סקירה על בית החולים

יונתן מישרקי:  ברשותך אדוני המנכ"ל

יונתן מישרקי:  תודה רבה על הזכות ותודה רבה על האירוח

פרופ' עופר מרין:  תודה

פרופ' עופר מרין:  הכנו מצגת קצרה, אבל לפני שאני אתחיל אומר משהו שקשור לימים המורכבים שאנחנו נמצאים בהם

פרופ' עופר מרין:  האויב - אי אפשר להגיד רק את המילה חמאס ואנחנו ודאי לא נכנסים לעניינים הביטחוניים - אבל האויב ביקש לעשות שני דברים: לפגוע פיזית בהרבה מאוד אנשים, ולצערנו הרב הוא הצליח

פרופ' עופר מרין:  והוא ביקש גם לפגוע בחוסן הלאומי, והפגיעה במדינת ישראל היא לא רק במספרים הרבים של ההרוגים והפצועים – אנחנו מדברים באלפים – הפגיעה היא בכל אחד מהמיליונים שגרים פה, אין אדם במדינה שהמלחמה לא נוגעת בו מהיכרות ראשונה עם אנשים שנפגעו ועד לפגיעה מורלית קשה

פרופ' עופר מרין:      אני אומר את זה בהקשר לכך שאני חושב שלבתי החולים יש חשיבות כפולה-  החשיבות הטריוויאלית כאשר מגיע בן-אדם חולה או פצוע אנחנו מטפלים בו ונותנים לו את הטיפול הכי טוב

פרופ' עופר מרין:  לבתי חולים יש חשיבות עצומה לחוסן הלאומי, שכשנוחת כאן מסוק והמשפחה יודעת שהבן, הבעל, האבא נפצע בעזה והוא נחת בכל אחד מבתי החולים – אני מייצג את שערי צדק בגאווה רבה אבל אני מדבר בשם כל בתי החולים – הוא יידע שהוא יקבל את הטיפול הכי טוב שיש, ושאנחנו נדע להציל כל אחד שאפשר

פרופ' עופר מרין:       המסר והחוסן הם חלק מתוך החשיבות העצומה בכך שבתי החולים יהיו חזקים לטפל בכולם

פרופ' עופר מרין:  האוכלוסייה צריכה עמודים מאוד יציבים בתקופה הקשה הזאת של האי-ודאות, האוכלוסייה צריכה לדעת כמה עוגנים ברורים וחזקים

פרופ' עופר מרין:  בתי החולים במערכת הבריאות חייבת להיות עוגן חזק מאוד

פרופ' עופר מרין:  לכן גם אם נציג קשיים שאנחנו נתקלים בהם – אני באופן אישי בעבר יצאתי בקשיים תקציביים של בתי חולים – אני חושב שחובה עלינו עכשיו לא לצאת החוצה ולצעוק שאין לנו מיגון, אין לנו כסף

פרופ' עופר מרין:  אסור לפגוע בחוסן הלאומי, אסור שהתושבים של המדינה ירגישו כשיבואו לבתי חולים שאין לנו מיטות והכל מיטות פרוזדור

פרופ' עופר מרין:      אנחנו נציג לכם חלק מהקשיים מאחר ואנחנו רוצים להתחזק, לא לטובת עצמינו אלא לטובת האוכלוסייה שאנחנו מחויבים כלפיה

פרופ' עופר מרין:  אני רואה שאתה מקליט וזה בסדר, אבל אני לא רוצה שייצא משערי צדק קול שבר שאנחנו מתמוטטים ואנחנו לא יכולים לתת טיפול

פרופ' עופר מרין:  אנחנו יכולים לתת טיפול מעולה לכל אחד מהתושבים שמגיע אלינו

פרופ' עופר מרין:  אנחנו רוצים להתחזק לטובת האוכלוסייה

פרופ' עופר מרין:      אני אחלק את המצגת ואני אנסה להיות יחסית זריז

פרופ' עופר מרין:  זאת הזדמנות עבורי להציג לוועדת הבריאות את בית החולים שערי צדק, אני מוציא לכמה דקות את המלחמה מחוץ לחדר ולאחר מכן אשתף אתכם מה קורה בבית החולים מבחינת המלחמה עצמה

דובר: בנושא המיגון - - -     

פרופ' עופר מרין: בסדר גמור

פרופ' עופר מרין:  מבחינת היסטוריה, בית חולים שערי צדק הוא בית החולים הוותיק בארץ, הוקם בשנת 1902, יש תמונה של רחוב יפו עם הגמלים, ויש אנשים בחו"ל שחושבים שהגמלים האלה עדיין נמצאים ברחובות העיר

פרופ' עופר מרין:  בשנת 2019, חגגנו 120 שנה ובשערי צדק עסוקים מאוד עכשיו בתכנון קדימה

פרופ' עופר מרין:       ירושלים גדלה מאוד וגם שערי צדק

פרופ' עופר מרין:  במשך עשור מתוך 27 בתי חולים בארץ בית חולים שערי צדק גדל יותר מכולם, עליה שמוגדרת במספר המטופלים – בשביל זה אנחנו פה, בשביל המטופלים ונגזרות של זה – מספר אנשי הצוות והשירותים השונים

פרופ' עופר מרין:  זה נובע לא מתוך רצון שלנו לגדול, החובה שלנו היא לשרת את תושבי העיר

פרופ' עופר מרין:  ירושלים היא עיר שגדלה הכי מהר בארץ, גם העיר גדלה וגם לירושלים יש ייחודיות – ברוב השטחים סביב לירושלים מצפון, מדרום, ממזרח האלטרנטיבה היחידה שלהם כשהם צריכים שירותי רפואה זה להגיע לירושלים

פרופ' עופר מרין:  כדי לקבל רפואה מי שגר במעלה אדומים, בגוש ובישובים שמצפון לירושלים, צריך להגיע לירושלים

פרופ' עופר מרין:       מי שגר במודיעין ממערב או בית שמש – יכול לפנות לדי הרבה בתי חולים

פרופ' עופר מרין:  כך שבשורה התחתונה אנחנו משרתים אוכלוסייה של 1

פרופ' עופר מרין: 3 מיליון איש, מדובר באוכלוסייה של ירושלים והסביבה

פרופ' עופר מרין:  אנחנו אחד משבעת בתי החולים הגדולים בארץ

פרופ' עופר מרין:  אני מעגל קצת את המספרים, אבל בפועל יש לנו בערך 1,000 מיטות עם היחידות השונות שאתם רואים

פרופ' עופר מרין:      קיבלנו הכרה לפני שנתיים כמרכז-על לטראומה, שרה ואני משוחדים בעניין הזה כי ניהלנו ביחד את יחידת הטראומה במשך עשור

פרופ' עופר מרין:  אשתף אתכם באירועי חירום שעברנו, מסתכלים על ההיסטוריה והכל מתגמד ביחס לימים האלה, בין אירוע הקורונה – העולם כולו התמודד, גם קריסת הטריבונה בגבעת זאב, גם זה היום נראה קטן

פרופ' עופר מרין:  אני חושב שמבצע שומר החומות הכין אותנו להתמודד עם המרקם האנושי המורכב הקיים בבתי החולים בזמן של לחימה

פרופ' עופר מרין:  בולען שנפער בצד השני של הכביש לפני כשנתיים ואתגר אותנו

פרופ' עופר מרין:       ביקור חולים, גם הוא בית חולים שהוקם לפני מעל לשנה, לבקשת המדינה לפני קצת יותר מעשר שנים לאחר שבית חולים כבית חולים ציבורי עצמאי הפסיד סכומי כסף עצומים שנה אחרי שנה, המדינה הזרימה לו כספים והבור רק הלך וגדל, לבקשת המדינה לקחנו אחריות על ביקור חולים, בפברואר השנה הסבנו אותו בעיקר לבית חולים ליולדות

פרופ' עופר מרין:  המבנה עצמו לא שייך לנו, בהסכם המדינה אנחנו שוכרים את המקום מיזמים שקנו את השטח

פרופ' עופר מרין:  פרצה שריפה בחצר של ביקור חולים שאילץ אותנו לסגור, אנחנו בדיונים ונתייחס לזה בזמן אחר

פרופ' עופר מרין:      מה שמייחד את שערי צדק היום שבפועל אנחנו הופכים להיות אחד המרכזים הגדולים בארץ לרפואה דחופה

פרופ' עופר מרין:  החל מחדר המיון שלנו שהוא חדר המיון הגדול בעיר, ודרך כל תחום רפואי שדורש פעילות שהיא מיידית

פרופ' עופר מרין:  בשל המיקום הספציפי של שערי צדק – קרוב לשני עורקי התחבורה המרכזיים של ירושלים, כביש בגין וכביש 16 – הם מצטלבים במרחק של קילומטר מאיפה שאנחנו יושבים עכשיו, ולכן בתחומים שדורשים הגעה דחופה של מטופלים שבהם כל דקה קובעת - - -     שערי צדק הוא אחד מארבעת בתי החולים הגדולים בארץ ומתמחה בתחומים הבאים: צנתורי לב, כשלאדם יש התקף לב כל דקה קובעת ויש להגיע לצנתור באופן מיידי

פרופ' עופר מרין:  מאחר ואנחנו קרובים לעורקי התחבורה העיקריים הוא יגיע לפה

פרופ' עופר מרין:       בנושא אירועים מוחיים, אדם העובר אירוע מוחי – אנחנו הפכנו להיות בית החולים הגדול בארץ מבחינת מספר האנשים המגיעים עם אירועים מוחיים

פרופ' עופר מרין:  בנושא הפצועים, אנחנו אחד מיחידות הטראומה הגדולות בארץ

פרופ' עופר מרין:      נושא שהוא חדש, הקורונה העלתה מאוד את היכולות לחבר לאקמו, והיום מחברים מטופלים לאקמו

פרופ' עופר מרין:  אדם צעיר שמתמוטט ונמצא במצב של החייאה, אפשר להעביר אותו תוך כדי החייאה ועיסוי לב לחדר המיון, שם יחברו אותו לאקמו ומשם יעבירו אותו לחדר הצנתור

פרופ' עופר מרין:  כאשר אנשים צעירים מתמוטטים ברוב המקרים מדובר באירועי לב ולכן זה המסלול – חיבור לאקמו, והעברה לחדר צנתור

פרופ' עופר מרין:  אני חושב שאנחנו בית החולים הגדול בארץ שיודע לחבר מטופלים תוך כדי החייאה לאקמו

פרופ' עופר מרין:       עם כל העומס שיש אנחנו עדיין יודעים להשקיע את כל המשאבים במטופל או הפצוע הבודד

פרופ' עופר מרין:  הטיפול הנמרץ היא השקעה אדירה ובהרבה מקומות בעולם לא יודעים לתת את מלוא הטיפול וההשקעה המלאה באיש הבודד

פרופ' עופר מרין:      בנושא המלחמה, משמעות המלחמה בשערי צדק:  יש לבית החולים מנחת שנמצא צמוד אלינו בצד הדרומי

פרופ' עופר מרין:  קלטנו כ-300 פצועים

פרופ' עופר מרין:  כמחציתם נקלטו ביממה הראשונה או ישירות מהשטח או בוויסות שניוני – כאשר הפצועים הועברו אלינו מבתי חולים אחרים

פרופ' עופר מרין:  היחצ"ב גויס לפה

פרופ' עופר מרין:  אנחנו עוסקים הרבה מאוד בתגבור - - - יש הנחיה של משרד הבריאות להיות מוכנים לשלושה חודשים, וכך עשינו

פרופ' עופר מרין:      פינינו את אחת המחלקות כדי ליצור מחלקת עתודה לכל מה שצריך

פרופ' עופר מרין:  פתיחת מטה - - - חירום  הרבה מאוד על הנושא של הכשרות צוות, בעיקר בנקודת הזמן שאנחנו נמצאים בה עכשיו, והערכות להמשך עם חס וחלילה המספרים יגדלו

פרופ' עופר מרין:      הטיפול הנפשי, נושא שהיא כאוב בארץ הרבה לפני המלחמה

פרופ' עופר מרין:  יום לאחר שהמלחמה התחילה פתחנו פה מיון נפשי ייעודי, הוא הראשון והגדול בארץ, טיפלנו במאות רבות של אנשים, חלקם הגדול תושבי הדרום

פרופ' עופר מרין:  מפונים שהגיעו לפה, יש הרבה מאוד מפונים בירושלים או בים המלח שמגיעים אלינו

פרופ' עופר מרין:  יש אנשים שהמשיכו לגור בדרום והגיעו אלינו לאחר ששמעו על המיון שנותן את התמיכה הנפשית

יונתן מישרקי: תוכל קצת להרחיב? אני בטוח שהנושא מעניין את חברי הוועדה ועסקנו בזה הרבה מאוד

יונתן מישרקי:  מה השירות שניתן במיון, ולאיפה מפנים אותם אחרי זה? איך מטפלים באותם נפגעים?     

פרופ' עופר מרין: בית חולים שערי צדק, לצערי, רגיל לאירועי טרור שונים, אנחנו בית חולים שטיפל ביותר פצועי טרור – נשים את המלחמה בצד – מכל מקום אחר בארץ, כי ירושלים היא עיר שנפגעה הכי הרבה מטרור

פרופ' עופר מרין:  רוב הפצועים מגיעים אלינו מהעיר

פרופ' עופר מרין:  יש לנו נהלים ברורים גם באירועי טרור

פרופ' עופר מרין:  הספרות מלמדת שגם אדם צעיר שנכנס הבוקר לאוטו ונוסע לעבודה, ונפגע בתאונת דרכים קשה שיש פה גם מרכיב נפשי

פרופ' עופר מרין:  עבודות רבות הראו שכשמישהו נפגע מאירוע מעשה ידע אדם שלא מחויב המציאות, אלא נפגש עם מישהו שרצה להרוג אותו באופן מכוון – יש לזה אספקטים נפשיים מאוד ברורים

פרופ' עופר מרין:       גם באירוע טרור, יש לנו נהלים מאוד חדים – מטופל לא משתחרר מבית החולים עד שלא רואה אותו מטפל מהמערך הנפשי

פרופ' עופר מרין:  המערך הנפשי כולל שלוש דיסציפלינות שונות המעניקות טיפול – העובדות הסוציאליות, פסיכולוגים ופסיכיאטרים

פרופ' עופר מרין:  אין פצוע שישוחרר מבלי שראה אותו מטפל מהדיסציפלינה הנפשית

פרופ' עופר מרין:  המטרה המיידית היא מאוד ברורה, לעשות הערכה מיידית על ההשפעה, לפעמים ההשפעה היא באותו יום, ולעיתים התמונות וה-PTSD  – הפוסט טראומה יכולים להתחיל שבועות אחרי האירוע

פרופ' עופר מרין:      יש הגדרות פסיכיאטריות מאוד ברורות מתי מדובר ב-PTSD, לא ניתן להגדיר לאחר שעה כפוסט טראומה, כי זה עדיין בתוך עולם הטראומה

פרופ' עופר מרין:  אבל קודם כל יש לעשות הערכה רגשית ונפשית ולתת לו כתובת ברורה, כאשר יש לך קושי נפשי עצם הידיעה שיש לך מספר שאתה יכול להתקשר אליו, זה מוריד קצת מהמתח

פרופ' עופר מרין:  לתת להם את הסביבה ואת הלגיטימציה לתחושות הנפשיות של מי שחס וחלילה ייחשף לאירוע, לתת לו את זה באופן ברור

פרופ' עופר מרין:      דבר נוסף, לזהות כבר בשלב המוקדם את האנשים שזקוקים למעקב, מעקב שהוא לא פאסיבי "אם תצטרך תתקשר אליי", המעקב צריך להיות אקטיבי

פרופ' עופר מרין:  אתה לא בהכרח יכול לזהות מי יסבול מפוסט טראומה, אבל אנחנו מנסים להבין את מעגלי התמיכה

פרופ' עופר מרין:  באופן טבעי אנשים שמעגלי התמיכה שלהם נראים יותר יציבים הסיכוי שיסבלו מפוסט טראומה קטן יותר

פרופ' עופר מרין:  ישנם אנשים שניתן לזהות יותר בקלות – או שהם נחשפו ישירות  לטראומה או מישהו שקרוב אליהם

פרופ' עופר מרין:      אנשים שמגיעים מרקע יותר מורכב עם פחות תמיכה, אנחנו פונים אלהם בצורה אקטיבית ואנחנו רוצים לראות שניתן להם מענה

פרופ' עופר מרין:  אני אומר בזהירות, שניצלנו את הידע המוקדם שיש לנו

פרופ' עופר מרין:      בכל אירוע טרור גדול שנחשפנו אליו בשנים האחרונות אנחנו מטפלים בפצועים באופן מיידי, אנחנו פותחים בהרבה מאוד אירועים מיון נפשי למשך השעות שאחרי

פרופ' עופר מרין:  כאשר יש פיצוץ ומגיעים 15 פצועים מגיעה כמות כפולה של אנשים בטפטוף בשעות אחרי האירוע שאין להם שום פציעה, הם מגיעים בשל המצוקה הנפשית

פרופ' עופר מרין:  שרה את רוצה להוסיף משהו?     

שרה גולדברג: כאשר אירוע קורה בירושלים אנחנו פותחים מרכז דחק, אבל גם כשהיה האירוע במירון פתחנו פה והגיעו מאות אנשים

יונתן מישרקי: לאחר שהם באים לכאן ומקבלים את המענה הראשוני, הם צריכים להמשיך בקהילה דרך קופת החולים

יונתן מישרקי:  בהקשר הזה יש ביניכם סנכרון?         

שרה גולדברג: יש מרפאה פה

שרה גולדברג:  אפשר להגיע למרפאה כאן

יונתן מישרקי: משרד הבריאות ואנחנו כוועדה עסוקים בזה הרבה מאוד

יונתן מישרקי:  אנחנו מתכוונים בשבוע הבא ביום שני לעשות דיון מעקב

יונתן מישרקי:  זו הזדמנות להגיד לחברים פה – אנחנו עושים דיון המשך על נושא בריאות הנפש

יונתן מישרקי:  משרד הבריאות מבין את הצורך ומשרד האוצר כנראה עדיין לא

יונתן מישרקי:  אני אומר את זה בכאב ואפילו קצת בזעם

יונתן מישרקי:  אנחנו מתכוונים לתת את הדגש על העניין הזה

יונתן מישרקי:  זאת אומרת לשים את הרגל על הגז ולא לוותר למשרד האוצר בעניין הזה

שרה גולדברג: מה שאתה אומר חשוב מאוד כי המיון הנפשי שהוקם כאן נבנה עם הצוות שלנו אבל עם הרבה מאוד מתנדבים

שרה גולדברג:  המתנדבים יכולים לעבוד זמן קצר, אי-אפשר להישען עליהם

יונתן מישרקי: ברור לנו, אנחנו יודעים שאי-אפשר להישען עליהם

פרופ' עופר מרין: יש בתחום חסר

יונתן מישרקי: אנחנו מבינים ואנחנו יודעים והסכמי השכר נמצאים בתוכנית הכללית

יונתן מישרקי:  משרד הבריאות מתכוון להטיל הרבה מאוד משקל על הקהילה – על קופות החולים

יונתן מישרקי:  אני חושב שזה לא יגיע לבתי החולים, משרד הבריאות חושב שנכון יהיה לפזר את זה

יונתן מישרקי:  כך או כך אנחנו מתכוונים לתת לזה דגש חשוב בימים הקרובים ולא להניח לזה עד שיימצא פתרון

יונתן מישרקי:  וכמו שאמרת פרופסור – המשאבים יצטרכו להיות גדולים

פרופ' עופר מרין: המענה רובו ככולו צריך להיות בקהילה

פרופ' עופר מרין:  כאן צריך לעשות מעקב קצר טווח - - -     

יונתן מישרקי: אתם גם תומכים

יונתן מישרקי:  בסדר גמור

יונתן מישרקי:  היה לי חשוב לשמוע את זה

יונתן מישרקי:  תודה

פרופ' עופר מרין: חד משמעית

פרופ' עופר מרין:  עסקנו ברידוד והערכות להמשך, אנחנו בחוסר וודאות לכוון אליהם הדברים הולכים, לאו דווקא בגזרת הדרום, לא צריך להרחיב

פרופ' עופר מרין:       ניסינו לקצר את שהות היולדות

פרופ' עופר מרין:  למי שלא מכיר צריך להגיד בגאווה גדולה שאנחנו מרכז הילודה אולי הגדול בעולם, ביחד עם ביקור חולים יש 22,000 לידות, גם השנה עם סגירת ביקור חולים נגיע לסדר גודל של 20,000 לידות בשנה, אין לזה אח ורע בשום מקום ואנחנו צריכים להיות גאים בזה

יונתן מישרקי: לגבי המיון הנפשי – צריך הפנייה בשביל להגיע לפה, או שפשוט דופקים בדלת?     

פרופ' עופר מרין: לא צריך שום דבר

פרופ' עופר מרין:  יש מענה מלא

פרופ' עופר מרין:  אנחנו בית החולים הראשון שפתח מיון והגדול ביותר שטיפל באנשים - - -         

קריאה: קופות החולים משתתפות?     

פרופ' עופר מרין: זה המכרז שלנו, אני לא יודע מה הקופות עושות לאחר מכן

יונתן מישרקי: הליווי בקהילה ממשיך לאחר מכן בקופות החולים, כך זה אמור להיות באופן טבעי

קריאה: אחר כך יש התחשבנויות עם הקופות

קריאה:  מי שמגיע למיון - - -      

קריאה: כמו כל מיון

קריאה:  צריך להביא התחייבות מהקופה

קריאה: אבל בבריאות הנפש אין אשפוז

קריאה: לא רצינו שאנשים יתלבטו האם הם יקבלו הפניה או לא, אם הם צריכים שיגיעו ולאחר מכן נראה מה נעשה עם זה

פרופ' יונתן הלוי: המעקב הראשוני אצלנו ללא הפניות בכלל

פרופ' יונתן הלוי:  אדם ששוחרר ממרכז החרדה שלנו במיון ורוצה להגיע למעקב אצל העובדת הסוציאלית או אצל הפסיכולוג שלנו, לפחות בהתחלה, הוא לא צריך הפניה מהקופה

יונתן מישרקי: אבל איך עובדת ההתחשבנות - - -      

קריאה: מי משלם את זה, האזרח?     

קריאה: לא לא, הקופה

פרופ' עופר מרין: חוץ מהמיגון אשתף בנושא האתגרים שאנחנו מתמודדים אתם: גיוס – יש גיוס בכל המדינה ובכל בתי החולים

פרופ' עופר מרין:  אני אומר בגאווה רבה שכמדיניות בית חולים שערי צדק לא מגיש ולת"ם

פרופ' עופר מרין:  מבין בתי החולים החלק היחסי של שערי צדק במספר הרופאים והאחיות שגויסו הוא הגדול ביותר, בגלל מדיניות מאוד ברורה כשהמדינה קוראת לאנשים שלנו שהתגייסו לצבא

פרופ' עופר מרין:  בעוונותיי, גם אני למרות התפקיד עושה עדיין מילואים

פרופ' עופר מרין:  היום בערב אני מתייצב בצבא

פרופ' עופר מרין:  כמדיניות אני חושב שהחיבור בין המילואים לבתי החולים הוא חיוני ויש פה מסר

פרופ' עופר מרין:  לכן, למרות הקושי להמשיך לתפקד עם מספר גדול מאוד של אנשים שגויסו כמסר ערכי אנחנו לא מגישים ולת"מים ומאפשרים למי שנקרא לצבא – להתייצב

פרופ' עופר מרין:       בנושא של המיגון

יונתן מישרקי: רק מה שניתן לומר לפרוטוקול, שים לב בהקשר הזה שאנחנו לא מוציאים מידע לגבי אזורים לא מוגנים

יונתן מישרקי:  אם תוכל לדבר רק באופן כללי, אולי לאחר מכן שלא לפרוטוקול אנחנו נדבר יותר בפירוט

פרופ' עופר מרין: אני מניח שאני לא מחדש לאף אחד מחברי הוועדה שבמשך שנים דובר לא מעט בכל בתי החולים על הצורך במיגון

פרופ' עופר מרין:  ברמה הפרקטית בשערי צדק המקום היחיד שמוגן באופן מלא זו הפגייה

יונתן מישרקי: 	בהקשר הזה אני מזכיר שישבנו בוועדה ומשרד הבריאות הקצה לטווח המיידי סכום – קצת יותר מ-200 מיליון שקלים שאמור להתחלק בין בתי החולים

יונתן מישרקי:  לטווח הארוך יש תוכנית גדולה מאוד של מיליארדים בתוכנית רב-שנתית

יונתן מישרקי:  אולי לאחר מכן תוכל להכניס אותנו ללוחות זמנים של הפרויקט שלכם

פרופ' עופר מרין: 	אני אדבר על הנושא

פרופ' עופר מרין:  יש שקף בנושא

פרופ' עופר מרין:      	הנושא של התקפות סייבר, היו התקפות סייבר על מדינת ישראל מהיום הראשון שהדבר התחיל

פרופ' עופר מרין:  גם לפני המלחמה הזאת בתי החולים השקיעו משאבים רבים בנושא של הגנה בפני התקפות סייבר

פרופ' עופר מרין:  אני רוצה להציג את הנושא הבעייתי של בתי החולים הציבוריים העצמאיים

פרופ' עופר מרין:  לפני שנה וחצי כשבהלל יפה הייתה התקפת סייבר, בית החולים הושבת למשך מספר חודשים

פרופ' עופר מרין:  השבתה של בית חולים כאשר כל הצוות עובד גורמת לפגיעת כיס קשה ובאופן טבעי המדינה מכסה את זה

פרופ' עופר מרין:       	לא רק שאנחנו צריכים להשקיע מכיסנו מהשוטף שלנו – ואתם מכירים את המצוקות שיש - סכומים של מיליונים רבים בכל שנה להתקפות סייבר, אלא החשש האמתי שלי שאם תהיה פגיעת סייבר אנחנו נהיה כאן לבד, אין לנו מעטפת של הממשלה שתגיד: "טוב זה בית חולים שלי ואם עכשיו אתה צריך לסגור את חדר מיון, תסגור את חדר מיון"

פרופ' עופר מרין:  אם אני סוגר את חדר מיון אין לנו איך לשלם משכורות

פרופ' עופר מרין:  אין לנו אורך נשימה

פרופ' יונתן הלוי: 	אני לא בטוח שכל הנוכחים יודעים, אנחנו מוגדרים כבית חולים ציבורי פרטי

פרופ' יונתן הלוי:  ציבורי – במובן הזה שאנחנו ללא כוונת רווח, ושאנחנו מפתחים את השירותים שלנו בהתאם לצורכי הקהילה, בניגוד לאסותא רמת החייל למשל אנחנו לא יכולים לסגור מחלקה שמפסידה כסף

פרופ' יונתן הלוי:  וכשהתמוטט שם החניון אף אחד מהפצועים לא הגיע לאסותא כי אין שם חדר מיון

פרופ' יונתן הלוי:  במובן הזה אנחנו ציבוריים

פרופ' יונתן הלוי:  אנחנו לא בבעלות גוף ציבורי – לא של המדינה ולא של קופת חולים

פרופ' יונתן הלוי:  בישראל יש שבעה בתי חולים כאלה ולא סתם שני הגדולים הם בירושלים, מאחר והעיר בשל המרכזיות והקדושה שלה משכה ארגונים התנדבותיים להקים שירותי אשפוז שנים לפני הקמת המדינה

פרופ' יונתן הלוי:       אנחנו ב-1902 הנרייטה סולד מהדסה ב-1912, ו-120 שנה לאחר מכן, 75 שנה לאחר הקמת המדינה למדינה נוח מאוד שיש ארגונים לא ציבוריים, כל הבינוי שאתם תראו פה כולו מכספי תרומות, עם השתתפות מזערית ושולית של המדינה

פרופ' יונתן הלוי:  כמו שאתם יודעים עופר הוביל מאבק בתקופה האחרונה, שלפחות בתקציב השוטף – מדובר על 7% מהתקציב השוטף שלנו של 2 מיליארד שקל – המדינה מכסה

פרופ' יונתן הלוי:  זה פחות משמעותית מהגירעונות של כל בתי החולים הממשלתיים ושל כל בתי החולים של הקופות

יונתן מישרקי: אנחנו עסקנו גם בנושא הזה, הנושא הוא לא כל כך פומבי

יונתן מישרקי:  אני חושב שגדי היה הנציג מטעם שערי צדק

יונתן מישרקי:  הוא הציג אתכם בגאווה גדולה ובגאון

יונתן מישרקי:  אני שוחחתי על הנושא הזה עם השר, בהקשר הזה המשרד דורש ממשרד האוצר בסביבות חצי מיליארד שקל, על מנת לכסות את כל בתי החולים, אם כי הוא נתן הערכות הגנה מסוימות בתקופה האחרונה אנחנו מודעים לזה שזה לא מספיק

יונתן מישרקי:  אנחנו כמובן נמשיך לעקוב, זה בהחלט נושא חשוב

יונתן מישרקי:  שמענו סקירה על מעייני הישועה והזכרת גם את הלל יפה

פרופ' עופר מרין: יש נושא מרכזי במלחמה שמעסיק את ההנהלה – מעבר לטיפול בפצועים וההערכות להמשך – הטיפול בצוות שלנו

פרופ' עופר מרין:  בעיניים פקוחות צריך להבין מה קורה לאנשים במדינת ישראל, אנשים נמצאים בחרדה – אני לא רוצה להשתמש בביטוי חרדה קיומית אבל יש להכיר את המציאות

פרופ' עופר מרין:  יש מאות אנשי צוות שבני הזוג או הילדים שלהם גויסו והם משרתים בעזה

פרופ' עופר מרין:  ואנשים רגילים לדבר הרבה עם הילד לא משנה אם הילד חייל או לא, הטלפונים נשארו מחוץ לעזה, לאנשים אלה אין יום ואין לילה, וכל רחש הם חוששים שקרה משהו, אנחנו צריכים לדעת לחבק את האנשים האלה

פרופ' עופר מרין:  בתוך הרגשות המשמעותיים שעברו על אזרחי מדינת ישראל בעקבות האירועים של יום שבת לפני חודש וחצי, אנשים נסערים

פרופ' עופר מרין:      זו לא אמירה פוליטית אלא הכרה במציאות – אנשים נסערים, הם נחשפו אל האירוע הקשה שקרה באותו היום, אני לא מנסה לתת לזה צבע, אלא אומר את זה כעובדה

פרופ' עופר מרין:  וזה הצוות שמגיע לפה

פרופ' עופר מרין:  אנשים שנמצאים בחרדה, אנשים שהיקירים שלהם נמצאים בעזה וצריך לדעת בעת הזאת, עם כל הקושי, שחלק מהצוות יצא למילואים ולכן יש יותר עומס, צריך לדעת לנהל את זה נכון, צריך לדעת לחבק נכון את האנשים ואנחנו צריכים לדעת איפה אנחנו חיים

פרופ' עופר מרין:       העיר ירושלים היא רב-גונית, יש את תושבי מזרח העיר והכפרים מסביב, ותושבים יהודיים, התושבים המוסלמים של מזרח ירושלים לשכונות החרדיות, לישובים שמסביב לירושלים, השונות האזרחית הזאת שאנחנו רואים בעיר שאותה אנחנו משרתים זהה לחלוטין לשני דברים – למטופלים שלנו ולצוות שלנו, ולדעת לשמור נכון על המרקם הזה בעת הזאת

פרופ' עופר מרין:  מצד אחד לתת כללים מאוד חדים וברורים והמילה גזענות היא מילה שאנחנו אומרים אותה בצורה ברורה, כי זה קו מסר ברור שאנחנו מעבירים מדי יום לצוות שלנו ועדיין לדעת לשמור על המרקם הזה, אני חושב שזה אולי אחד האתגרים הגדולים ביותר שמנהלי בתי חולים עומדים בפניהם

פרופ' עופר מרין:  זה נושא מורכב

פרופ' עופר מרין:      חלק מדרך הבנת ההתמודדות היא להבין שלמרות שאנחנו נמצאים עכשיו במצב קשה ובבוץ נוראי, היום אחרי יגיע – אנחנו מקווים שהוא יהיה כמה שיותר מהר – וביום אחרי לפחות לגבי ירושלים ולא משנה מאיפה אתה בא, אני חושב שיש הסכמה בין כולם שירושלים תישאר עיר מאוחדת, ומכיוון שכך גם האוכלוסייה שלה תישאר ברב-גוניות שיש בה ולכן צריך לדעת לשמר את היחסים המיוחדים מאוד

פרופ' עופר מרין:       אני חושב שאין בית חולים אחד בארץ שלא ידברו אתכם על המורכבות ביום-יום של יהודים וערבים ביחד, אנחנו בשערי צדק נחשפים לזה אולי קצת יותר מאשר בתי חולים אחרים, כי יש פה אוכלוסייה ערבית אולי גדולה יותר באחוזים מאשר במקומות אחרים, מאחר ומדובר בבית חולים שהתמודד עם לא מעט אירועי טרור, ובאירועי הטרור מבצעי הטרור הגיעו יחד עם האנשים שפגעו בהם

פרופ' עופר מרין:  כך שזו חשיפה שהצוות מכיר את המורכבות שלה

פרופ' עופר מרין:  אני לא אפתח את זה לדיון, זו אמירת רקע

פרופ' עופר מרין:  לדעת לשמור על הערכים הישראלים והיהודיים שלנו בתוך המורכבות הזאת זה מורכב מאוד, להציב לאנשים קווים וגבולות ברורים - - -     

קריאה: - - - יש חשש מצד מטופלים יהודים מול רופאים ערבים מאז הטבח?     

פרופ' עופר מרין: יש אירועים רבים: מטופל יהודי שלא רצה שרופא ערבי יטפל בו, מטופל ערבי שחשש מרופא יהודי, כל אפשרות שהיא הכל קיים והכל ברור ולכן אם יש לך קווים מאוד ברורים אז יותר קל - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מגיעים לכאן גם תושבי מזרח ירושלים?     

פרופ' עופר מרין: 20% מהמטופלים הם תושבי מזרח ירושלים

פרופ' עופר מרין:  תסתובבו בין המחלקות אחד מכל ארבעה, חמישה מהמטופלים הוא תושבי מזרח ירושלים

פרופ' יונתן הלוי: 	בעניין הזה האתוס והתרבות של בית חולים מימים ימימה עוזרים גם בימים הקשים האלה

פרופ' יונתן הלוי:  אז יש אירועים בשוליים - - -     

קריאה: 	מבחינה פרקטית, איך מתמודדים עם פציינט שאומר "אני לא מעוניין?"     

פרופ' יונתן הלוי: קל לענות

פרופ' יונתן הלוי:  יש לנו מדיניות ברורה בנושא

פרופ' עופר מרין: 	יש קווים מאוד ברורים

פרופ' עופר מרין:  אני מדבר בצורה הכי גלויה והכי חופשית שיש ואני אומר גם לחברי הכנסת הערבים זה יכול להיות הפוך אך כדוגמה, כשמטופל יהודי אומר לרופא ערבי "אני לא רוצה שתיתן לי טיפול" זו אמירה גזענית ולכן הוא לא יכולה להגיד את זה ובזה נגמר העניין

פרופ' עופר מרין:  מדינת ישראל קמה בגלל דבר אחד – גזענות, אם יש בור אחד שאסור למדינת ישראל ליפול בו זה בור הגזענות

פרופ' עופר מרין:  ואל מנת לא להסיט לחלוטין את השיח בחדר אני מעדיף לא להיכנס לזה כרגע

יונתן מישרקי: בהחלט

יונתן מישרקי:  נגעת בנושא ברגישות ואני חושב שהאמירה שלך בעניין היא ברורה

פרופ' יונתן הלוי: חד משמעית

פרופ' יונתן הלוי:  אני גם לא אכנס לזה אבל בשביל להסביר את התרבות ואת האתוס של המוסד הזה במשך עשרות שנים, אני אספר סיפור קצר מתקופת הקורונה שבה אמא של חברה טובה שלי בת 90 פלוס, אושפזה ביום שישי במחלקת הקורונה אצלנו, היא נפטרה במהלך השבת

פרופ' יונתן הלוי:  במוצאי השבת התקשרה אליי הבת שלה ואמרה "התקשרו אליי בשבת ב-12:00, אני שומרת שבת אך עניתי לטלפון כי ידעתי שאמא מאושפזת במצב קשה

פרופ' יונתן הלוי:  קיבלתי טלפון מרופא ערבי בשם ראמזי כורד", הוא ניהל אצלנו את מחלקת הקורונה, והיא סיפרה לי בהתרגשות ובדמעות שהוא אמר לה "אני פה

פרופ' יונתן הלוי:  אמא שלך גוססת והיא עומדת בפני יציאת הנשמה, אבל תדעי לך נכנסו איתי שתי אחיות יראות שמיים שאומרות איתה ביחד ווידוי"

פרופ' יונתן הלוי:      הסיפור הזה מדגים את המרקם האנושי של שערי צדק והוא עוזר לנו גם בימים הקשים האלה להפוך לשולית את התופעה שאת שאלת עליה וחסרת חשיבות בחיי היום-יום בבית החולים

קריאה: אין ספק שאתם צודקים ושמבחינה רציונלית זה לא אמור לקרות

קריאה:  אני רוצה לדעת כמה זו תופעה משמעותית?     

פרופ' יונתן הלוי: 	שולי השוליים

פרופ' עופר מרין: 	לכן הקדמתי ואמרתי שאנחנו מבינים שזה נושא שצריך לעסוק בו, הרגישות והרגשות הקיימים הם מובנים לכולנו, מי שלא מבין מה שקרה פה לפני חודש וחצי הוא מנותק

פרופ' עופר מרין:       	אנחנו לא יודעים איך המלחמה הזאת תתפתח ולכן אנחנו חייבים להקים אזור ממוגן למונשמים, אני מקווה שיהיה לנו זמן לבקר בבניין הסרטן שהוקם בהשקעה מלאה של תורמים שתרמו קרוב ל-400 מיליון שקל

פרופ' עופר מרין:  הבניין הוא היפה בארץ

פרופ' עופר מרין:  ובנוסף אנחנו רוצים להקים אזור ממוגן במקלט ל-70 מטופלים

פרופ' עופר מרין:  אין לנו אזור חלופי אחר, העלות של הקמת מקום כזה, הבינוי המיידי, היא 10 מיליון שקל

פרופ' עופר מרין:  תוך חודש וקצת אנחנו גומרים את הבינוי

פרופ' עופר מרין:  אנחנו צריכים להביא לשם גם מכשירים

פרופ' עופר מרין:  זה שיש שם מבנה זה לא אומר שאפשר להנשים שם אנשים – העלות של המכשור היא 30 מיליון שקל ואנחנו מבקשים את הסיוע שלכם עם זה

יונתן מישרקי: משרד הבריאות עוזר לכם?     

פרופ' עופר מרין: עוזר לנו ב-10 מיליון שקל

פרופ' עופר מרין:  תוקצב המקום לצורך הבינוי

פרופ' עופר מרין:      נושא מהותי נוסף וחשוב וצריך להקדיש לו ישיבה נפרדת

פרופ' עופר מרין:  ירושלים היא עיר שגדלה יותר מכל מקום אחר בארץ, בתוך שני עשורים הצפי שאוכלוסיית ירושלים תגדל ל-2 מיליון אנשים

פרופ' עופר מרין:  בבית החולים גם היום יש מיטות ובוודאי בעוד עשר או 20 שנה, אם לא נתעורר, יהיו הרבה יותר

פרופ' עופר מרין:       אנחנו חייבים להקים פה מגדל אשפוז גדול

פרופ' עופר מרין:  בהנחיית המדינה רוצים שנערך לבית חולים של 1,800 אנשים, זה פרויקט של 2 מיליארד שקל, הכסף לא בכיס שלנו או שלכם

פרופ' עופר מרין:  צריך להקים צוות שיראה איך מסייעים לנו בפרויקט המהותי לעיר הבירה של המדינה

פרופ' עופר מרין:  אנחנו בדיונים על אפשרות לבנות בחלק הדרומי לנו – במגרשי ביתר

פרופ' עופר מרין:  היינו בשבוע שעבר אצל שר השיכון יחד עם רמ"י ועם ראש העיר – יש מכולם הבנה ותמיכה מלאים שזה מה שאנחנו צריכים לעסוק בו עכשיו

פרופ' עופר מרין:  אנחנו נצטרך את הסיוע שלכם בנושא הזה

פרופ' עופר מרין:  מנחת המסוקים - - -     

יונתן מישרקי: זה המנחת, בתוך המגרש?     

פרופ' עופר מרין: בתוך המגרש

פרופ' עופר מרין:  נוחתים פה, לצערנו, לא מעט מסוקים ומפנים פצועים מעזה

יונתן מישרקי: ואיך הם מובלים לבית החולים?     

פרופ' עופר מרין: עם אמבולנס

יונתן מישרקי: זה מגרש מול בית החולים

יונתן מישרקי:  הוא בצד שמאל

פרופ' עופר מרין: התוכנית שלנו שאנחנו נממן את המנחת מסוקים מכספנו, הוא יהיה על המגדל של 18 הקומות

פרופ' עופר מרין:  אתם תממנו את 18 הקומות, ובאחריות שלנו המנחת

יונתן מישרקי: אדוני המנכ"ל, קיבלת

פרופ' יונתן הלוי: בנושא 18 הקומות, יש תוכנית-אב של המדינה, נדמה לי שזה תמ"א 49 לבתי חולים בארץ, שם מופיע עוד 1,000 מיטות בהדסה ועוד 1,000 מיטות בשערי צדק, כלומר הכפלה של שני בתי החולים מ-1,000 ל-2,000 מיטות עד שנת 2040

פרופ' עופר מרין: תודה על הקשב, תודה על הביקור בזמן המורכב הזה

פרופ' עופר מרין:  אני אשמח אם יש זמן לדיון וגם לעשות לכם סיור

יונתן מישרקי: אדוני ברשותך אני אאפשר לחברי הכנסת לשאול אתכם שאלות

יונתן מישרקי:  ניסים רוצה?     

ניסים ואטורי: כן

יונתן מישרקי: חבר הכנסת ניסים ואטורי

ניסים ואטורי: מה שסיפרתם מרגש מאוד

ניסים ואטורי:  אני חושב שרצינו להיות בית חולים ונהיינו כנסת, ובוועדה הזאת זה הכי בולט: חבר הכנסת יאסר חוג'יראת, סון הר מלך, אני היו"ר מישרקי -  כולנו בלי הקשר מפלגתי מגיעים לבתי החולים ומנסים לעזור כמה שיותר

ניסים ואטורי:  הדיונים שלנו מאוד ענייניים, ופה אנחנו ממצים את החלום שלנו לתרום לציבור כמה שיותר בלי הרבה פוליטיקה

ניסים ואטורי:      הייתי צריך לנסוע למפונים מהדרום, דחיתי את ההגעה לשם בשעתיים כי מישרקי אמר שחשוב שאגיע

ניסים ואטורי:  אני חושב שאתם עושים עבודה יפה מאוד, ומאוד מרגש לראות את התוכנית לשנת 2040 – הכפלת המיטות

ניסים ואטורי:  אנחנו יודעים שמצב הבריאות בארץ הוא לא מספק וממצה למרות שאתם עושים עבודה מצוינת

ניסים ואטורי:       אנחנו באים לפה כדי לנסות לחבר בין הצרכים של הציבור לבין מה שקיים כרגע

ניסים ואטורי:  גם גלית נמצאת פה היא הייתה שרה עד לא מזמן ובחרה את הוועדה הזאת כי זו ועדה חשובה

ניסים ואטורי:  אני מקווה שאנחנו בעבודה משותפת נביא אתכם למקום טוב יותר על מנת שתוכלו להעניק שירות טוב יותר

ניסים ואטורי:  תודה רבה

יונתן מישרקי: חברת הכנסת גלית דיסטל, בבקשה

גלית דיסטל אטבריאן: תודה רבה

גלית דיסטל אטבריאן:  מחמם את הלב לראות שאנשים טובים ואכפתיים עושים דברים חשובים

גלית דיסטל אטבריאן:  אני הצטרפתי לוועדה בעיקר לנושא בריאות הנפש, אני אמא לילד שמתמודד

גלית דיסטל אטבריאן:  אני מכירה את התחלואים מלפני ולפנים ואני חושבת שהאירוע שישראל תקלע אליו כשהסערה קצת תירגע זה אירוע נפשי מטלטל מאוד של מעגלים משניים ושלישיים של פוסט טראומה

גלית דיסטל אטבריאן:      אני לא מתרשמת שהמדינה ערוכה לזה, אנחנו משקיעים את רוב התקציבים בבתי חולים פסיכיאטריים כשמה שאנחנו צריכים אלה בתים מאזנים, כפרי איזון ושיקום וטיפול בקהילה

גלית דיסטל אטבריאן:  אני אשמח להיות בקשר ולראות איך אפשר לקדם את זה

גלית דיסטל אטבריאן:       המיון האד-הוק שפתחתם הוא מעולה, צריך עוד לפתח את זה

גלית דיסטל אטבריאן:  אני חושבת שזה הולך להיות האירוע הכי גדול אחרי שהסערה תשכך

יונתן מישרקי: גלית תודה רבה

יונתן מישרקי:  חברת הכנסת טטיאנה מיזרסקי

טטיאנה (טניה) מזרסקי: פרופסור עופר אני פעם ראשונה אצלכם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אני מאוד מתרשמת מהמצגת שלך ומהיחס שלך לצוות, אתה מעריך את העובדים שלך שעובדים בבית החולים, מתגייסים למילואים ונאלצים לעבוד בעומס

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  על השיטה המיוחדת שסיפרת על ההתנהלות ברפואה הדחופה – חיבור לאקמו תוך כדי החייאה, זה מדהים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מי שמבין ברפואה מבין שזו שיטה מיוחדת שלא הרבה משתמשים בה וכל הכבוד לכם על זה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      פתיחת מיון

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  זה מדהים שמתחילת המלחמה טיפלתם במעל 400 מטופלים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אנחנו נצטרך גם מיון פסיכיאטרי וגם טיפול המשך

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כפי שציין יושב-ראש הוועדה אנחנו נמשיך בדיוני מעקב ונדאג להעברת משאבים לתחום

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  צריך לשנות את גישת המדינה לנושא תחום בריאות הנפש, התחום היה מורעב במשך עשרות שנים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אך הייתה מצוקה גם קודם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  השיטה שלכם בשילוב מתנדבים תוך כדי מתן טיפול היא מאוד חשובה ויש לנו הערכה רבה אליכם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      כפי שציינת, אין ספק שצריך לחזק את בתי החולים מבחינת מרכזי החוסן

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לא מדובר רק בבתי חולים שמטפלים בפצועים ומעניקים עזרה רפואית, אין חוסן במדינה אם בתי החולים מוחלשים, צריך לחזק אתכם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לסייע לכם להתרחב

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  הסבתא במסדרון – זו לא בדיחה, זאת טרגדיה וליקוי שאנחנו צריכים לתקן

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אנחנו לא באנו רק לבקר ולהצטלם אלא באנו כדי לקחת רשימה של משימות לביצוע

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  בשילוב הכוחות של הקואליציה והאופוזיציה עם האכפתיות שלנו, אנחנו נעזור לכם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  יישר כוח על עבודתכם

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  חברת הכנסת לימור סון הר מלך

לימור סון הר-מלך: לי יש "רומן" עם בית החולים הזה מיום לידתי

לימור סון הר-מלך:  יום הלידה שלי מציין את תאריך המעבר של מחלקת יולדות מבית החולים הישן לחדש

לימור סון הר-מלך:  נולדתי ב-30 ביולי 1979

לימור סון הר-מלך:  אני מכירה את בית החולים היטב, גם כי אנחנו משפחה ירושלמית ושערי צדק זה מוקד שמגיעים אליו תמיד

לימור סון הר-מלך:  אני מכירה את מחלקת נפרולוגיה, לצערי הרב מקרוב

לימור סון הר-מלך:  תקופה ארוכה אבי היה מטופל אצלכם

לימור סון הר-מלך:  יש לי רק מילים טובות לומר על המקום הזה ועל התפקוד שלו

לימור סון הר-מלך:      חשוב להבין שכשמגיעים לכאן פצועים זה לא מספיק לטפל רק בגופם, אלא יש צורך לתת מענה רגשי נפשי, הפרדיגמה הזאת והעובדה שראיתם בזה חשיבות גדולה וידעתם לשים על זה את האצבע ולהגיד: "אנחנו רוצים שהאנשים שיוצאים מכאן לא רק מבריאים וחוזרים לתפקוד, אלא גם יש להם את החוסן הנפשי"

לימור סון הר-מלך:  וכמו שהצגת יש חשיבות רבה שגם ברמת המפגש הראשוני, באיתור - לדעת למה המטופל זקוק, שהאדם יידע שיש לו כתובת לפנות אליה

לימור סון הר-מלך:      לנושא הסביבתי יש השפעה מאוד משמעותית על היכולת של האדם לפתח תופעות פוסט-טראומתיות או לא

לימור סון הר-מלך:  הפרדיגמה הזאת נשמעת מאוד נכונה וחשובה וכמו שנאמר על ידי חברת הכנסת טטיאנה אנחנו באנו לפה כדי לקבל רשימת משימות, אנחנו יודעים ששערי צדק עושים היטב את העבודה

לימור סון הר-מלך:  שערי צדק הוא מקום עם נשמה

לימור סון הר-מלך:  הוועדה שלנו היא ועדה שעובדת, כשיש משימה יושב-הראש נאבק עליה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  חבר הכנסת יאסר חוג'יראת

יאסר חוג'יראת: תודה לכם

יאסר חוג'יראת:  אני שמח להיות כאן

יאסר חוג'יראת:  אני למדתי בגבעת רם את כל תאריי – ראשון, שני ושלישי ובית החולים בשבתות סיפק עבודה רבה לערבים ככתבני שבת

יאסר חוג'יראת:  הסתובבנו בבתי חולים רבים וחשוב לי תמיד לשמוע על מרקם היחסים בתוך מערכת הבריאות, זאת מערכת שמהווה מפגש והיא דוגמה ליחסים שבין ערבים ויהודים

יאסר חוג'יראת:  בכל בתי החולים שהיינו מרקם היחסים בתוך בתי החולים הוא מצוין, ובמיוחד בתקופה הקשה הזאת כל מנהלי בתי החולים דיברו על זה

יאסר חוג'יראת:  בבתי החולים בירושלים ובשערי צדק זה יותר מורכב כי המצב מתוח במהלך כל השנה

יאסר חוג'יראת:  זו משימה חשובה לשמור על מרקם היחסים בין המטפלים למטופלים

יאסר חוג'יראת:  אני שמח לשמוע שמרקם היחסים הוא חזק וטוב

יאסר חוג'יראת:      בכל הנושא של בתי החולים הציבורים על המדינה להשכיל, ולשים את כל בתי החולים הציבורים במרכז

יאסר חוג'יראת:  אני חושב שבירושלים אין בתי חולים ממשלתיים ואין שירותי בריאות כללית ולכן המדינה צריכה לתקצב להוסיף סעיפים בתקציב על מנת לעזור ולפתח בתי חולים, במיוחד בתי החולים הציבוריים

יאסר חוג'יראת:      אנחנו כוועדה נשמח לעזור ולתמוך בכל מה שיקדם את בתי החולים הציבוריים ובמיוחד בית חולים שערי צדק     

יונתן מישרקי: תודה רבה לאדוני

יונתן מישרקי:  לפני שאני אסכם, ורדה את רוצה להתייחס לנושא בקשת בית החולים לציוד הבניין החדש הממוגן, יש לך ידיעה בהקשר הזה?     

ורדה טוחנר: לא

ורדה טוחנר:  כל הדברים החשובים נאמרו, אני מכבדת את הכל

יונתן מישרקי: בסדר גמור

יונתן מישרקי:  מישהו מהצוות המקצועי של הנהלת בית החולים רוצה להגיד משהו?     לפני הסיור אני אסכם

יונתן מישרקי:  תודה על האירוח ועל הצגת הדברים בצורה מעולה, למדנו והחכמנו

יונתן מישרקי:  בית חולים שערי צדק יקר לי באופן אישי וגם לציבור הירושלמי

יונתן מישרקי:  אתם הכי קרובים למרכז העיר, כפי שהצגת מדובר בבית חולים שסופג הרבה

יונתן מישרקי:       התרשמנו מאוד מחזון ההתפתחות של בית החולים, תמיד החשיבה היא ארוכת טווח, פתיחת המיון הפסיכיאטרי – חשיבה מחוץ לקופסה שמעוררת השתאות

יונתן מישרקי:  אני חושב שמכאן תצא אמירה לשאר בתי החולים בארץ

יונתן מישרקי:  ניתן לחשוב אחרת באופן יצירתי  ולהביא פתרונות להרבה אנשים שסובלים בפרט בתקופה הזאת

יונתן מישרקי:      	לגבי הרגישות הבין מגזרית, עצם זה שאנחנו לא שומעים רעשי רקע בחוץ זה אומר שנעשית עבודה, אנחנו מבקרים בבתי חולים אחרים ושם שמענו

יונתן מישרקי:  אתם נמצאים בליבת הסכסוך, באזור הכי מתוח ואתם עושים עבודה נפלאה בהקשר הזה, והעובדה שאנחנו לא שומעים בחוץ רעשי רקע, זה מעמיד אתכם באור מאוד חיובי, תודה רבה על כך

יונתן מישרקי:  חשוב לנו כוועדה ולמשרד לשמור על מערכת יחסים תקינה, אנחנו מבינים איפה אנחנו נמצאים ומה מאזני הכוחות ולכן תודה רבה על זה

יונתן מישרקי:      	כמו שראיתם בוועדה הזאת אין קואליציה או אופוזיציה, כולנו מגויסים למען מטרה אחת – בריאות הציבור

יונתן מישרקי:  גם עכשיו יושבים פה חברים מהקואליציה ומהאופוזיציה ומגיעים לסיורים ומשתתפים בדיונים ותורמים לטובת הציבור הישראלי שיקבל את המענה הבריאותי המקסימלי

יונתן מישרקי:  וברוך השם, אתם באמת מצוינים, בית החולים מפואר ושמו הולך לפניו

יונתן מישרקי:       	אתה קצת הצטנעת, אנחנו יודעים שאתה יוצא למשלחות בינלאומיות

יונתן מישרקי:  מנכ"ל בית החולים משתתף לא מעט במשלחות בינלאומיות כאשר יש אסונות גדולים ברחבי העולם, אנחנו יודעים שאתה מביא את הניסיון שלך לא רק פנימה בארץ אלא גם החוצה לעולם, הנושא הזה חשוב מבחינה מדינית ואנחנו יודעים מה ההשלכות הלאה

יונתן מישרקי:      	אי אפשר שלא להזכיר את נושא החטופים, בוועדה כמעט בכל דיון מגיעים משפחות החטופים ואנחנו שומעים אותם בכאב גדול, יצאנו בקריאה לצלב האדום – לבקר, לתת מידע ולעשות כל שביכולתם, גם פנינו לארגוני בריאות בינלאומיים

יונתן מישרקי:  אני בטוח שעם הקשרים הבינלאומיים שיש לכם מול רופאים אחרים בעולם, מול הנהגות רפואיות בעולם אתם יודעים ותדעו לעשות את זה גם מהצד שלכם

יונתן מישרקי:  זאת בקשתי הצנועה ואני בטוח שאתם פועלים גם בלעדיי בנושא

יונתן מישרקי:      	יצאנו עם שתי משימות שאנחנו נבחן אותן – נושא הציוד לבניין הממוגן ולטווח הארוך נושא המגדל

יונתן מישרקי:  בנושא הסייבר אנחנו מקיימים דיונים במסגרות אחרות, חשוב שלא נרפה מהנושא

יונתן מישרקי:  אנחנו ניקח את זה על עצמנו

יונתן מישרקי:      	נותר לי להגיד לכם תודה רבה

יונתן מישרקי:  לך פרופסור הלוי על השנים שהיו ועל מה שאתם עושים היום, וגם לך אדוני המנכ"ל על המענים המיידים שאתם נותנים לנו כנבחרי ציבור, לפעמים זה מסתכם במילה טובה למטופל, ולפעמים זה יותר מזה, אבל תמיד באוזן קשבת ובצורה רגישה

יונתן מישרקי:  חברי הכנסת, הדלת פתוחה פה, יש פה הקשבה אמתית וטיפול עם כל הלב והנשמה

יונתן מישרקי:  התרשמנו מאוד

יונתן מישרקי:  אין לנו שאלות נוספות

יונתן מישרקי:  תודה רבה

פרופ' עופר מרין: 	בשיא הכנות אני מודה לכם על הביקור, אני מניח שאתם מבינים שזה משמעותי לצוות לראות אתכם ולהרגיש את הרצון שלכם לדחוף, ולסייע

פרופ' עופר מרין:  אני מודה לכם מעומק ליבי

פרופ' עופר מרין:      	אנחנו נרד שתי קומות ברגל, אנחנו נלך את הפרוזדור של קומה שלוש, נגיע לבניין הסרטן

פרופ' עופר מרין:  נעצור שם ואז נרד למטה

פרופ' עופר מרין: (סיור במחלקת הסרטן)     

פרופ' יונתן הלוי: זה בניין שיש בו כל דבר שקשור במחלות השאתיות, בסרטן, אבל אמבולטורי, יש פה מרפאה גדולה שמגיעים אליה כ-200 אנשים ביום, יש פה בית חולים יום – שמגיעים לקבל כימותרפיה בין 100-150 אנשים ביום

פרופ' יונתן הלוי:  יש למטה מכון רדיותרפיה עם מכשירי הקרנה

פרופ' יונתן הלוי:  כל דבר בגישה המודרנית לסרטן

פרופ' יונתן הלוי:      הרעיון האדריכלי פה נבנה כולו מכספי תורמים, המדינה החזירה לנו 17%

פרופ' יונתן הלוי:  100 מיליון דולר בינוי ציוד וריהוט שנבנה מכספי תורמים, האדריכל שבנה את זה יחד עם אדריכלים ישראלים – טאי פרו קנדי, לקח קורסים מיוחדים

פרופ' יונתן הלוי:  הוא מאמין שנכנס חולה סרטן לקבל רדיותרפיה ארבע קומות מתחת לכניסה אם יש לו אור טבעי זה מוריד את רמת החרדות

פרופ' יונתן הלוי:  אותו הדבר הוא מאמין לגבי הסביבה ספונת העץ שיש פה, ולכן כל קורות העץ הגדולות הללו עלו אולי קצת מהרגיל אבל שלושת רבעי השנה, תשעת החודשים שהמקום פתוח המחלה שיש לה קונוטציות כמו למתמודדי בריאות הנפש טראומתיות מאוד ואנחנו רואים שהקונספט עובד – הרעיון של האור החודר מלמעלה ועד לתחתית

פרופ' יונתן הלוי:      יש קומה שהיא בחלקה קומת מכונות, היא נמצאת מתחת לרדיותרפיה, חמש קומות מתחת לאדמה והיא ממוגנת באופן טבע ושם – כמו שפרופסור מרין הציג – המטרה שלנו היא להקים 70 מיטות למונשמים במבט צופה פני עתיד

פרופ' יונתן הלוי:       יש מושג שנקרא Surge capacity  - כהגדרתו לבתי חולים, זה תכנון של בית חולים כמה הוא יצטרך תוספת של מיטות ואמצעי אשפוז כאשר האמצעים הרגילים שלו לא יספיקו כי יקרה משהו יוצא דופן, כמו שקורה בימים אלה, איזשהו אסון המוני

פרופ' יונתן הלוי:      הקומה שאתם הולכים לראות ושאנחנו צריכים עזרה במימונה היא ה- Surge capacity של בית החולים

פרופ' יונתן הלוי:  היא מבט צופה פני עתיד מה יקרה אם אנחנו נוצף כמו שסורוקה הוצף ביום הראשון של המלחמה בגלל הבלגן

פרופ' יונתן הלוי:  אין שום תכנון לאומי להזרים 800 פצועים לבית חולים אחד תוך 48 שעות

קריאה: למה דווקא מונשמים?     

פרופ' יונתן הלוי: 	אלה החולים הקשים ביותר וזו יחידה של טיפול נמרץ ענקית של 70 אנשים

פרופ' יונתן הלוי:  רוב הפצועים הקשה שמגיעים אלינו במסוק מתחילים את דרכם אצלנו ביחידת הטראומה, חדר ניתוח והיחידה לטיפול נמרץ

פרופ' יונתן הלוי:  אלה לא מונשמים כרוניים, הכוונה היא ל- Surge capacity, למבט צופה פני עתיד, אם יהיה מצב כמו בסורוקה

פרופ' יונתן הלוי:  אין בית חולים בעולם שיכול להתמודד עם 800 פצועים שמגיעים תוך 48 שעות ששליש עד חצי מתוכם צריכים ניתוחים דחופים

פרופ' יונתן הלוי:  זה היה חלק מהבלגן של הימים הראשונים

פרופ' יונתן הלוי:  וכעת לקחו את ששת בתי החולים הגדולים והמסוקים מגיעים אחד-אחד ולכן נוחת מוסק פעם ביום

פרופ' עופר מרין: אמרתי לחלק מהאנשים שלידנו – בדקות אלה נוחת מסוק

פרופ' יונתן הלוי: אבל פה לא תראו את החולים האלה, כולם אמבולטוריים ועל הרגליים

פרופ' יונתן הלוי:  רואים הרבה חולים שמקבלים טיפולים כימותרפיים

פרופ' יונתן הלוי:  המילה כימותרפיה לא נכונה היום יש אימונותרפיה וטיפולים שהם פחות טראומתיים

פרופ' יונתן הלוי:  כמובן שכל החידושים האלה מוחלים בבניין, עופר הצליח לגייס את טובי האונקולוגים בארץ שנמשכו גם לבניין המיוחד הזה

פרופ' יונתן הלוי:  עד כאן

פרופ' יונתן הלוי:      (סיור בקומת מרתף להקמת מחלקת מונשמים)     

פרופ' עופר מרין: - - - משרד הבריאות אישר לנו להתחיל את הפרויקט הזה, יש עשרות אנשים מהיום שאישרו שהולכים להפוך את המקום הזה בתוך חודש מהיום למקום שאפשר לשים בו 70 מטופלים בביטחון מלא

פרופ' עופר מרין:  אתם רואים - - - מונשמים, אם צריך יותר אפשר יותר אבל כעמדות מונשמים

פרופ' עופר מרין:      עכשיו זה נראה קירות בטון ואין פה כלום, תוך פחות מחודש תוכלו לראות איך נבנה - - יהיו פה פסי אספקה של חמצן, יהיה פה – מים, שירותים, מיזוג וחשמל

פרופ' עופר מרין:  חשמל לטיפול נמרץ הוא שונה מהחשמל בבית, יש דרגות והגדרות לחשמל – רמה שתיים

פרופ' עופר מרין:  הוא צריך להיות חשמל מאוד מיוחד של תהיה הפסקה - - - מקום אחד מישהו פה צריך גיבוי

יונתן מישרקי: מה לוחות הזמנים?     

פרופ' עופר מרין: חודש מהיום אני אשמח שתבואו לגזור סרט ותביאו אתכם קצת מכשירים כדי למלא את המקום שלא יהיה ריק

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה היה מתוכנן?     

קריאה: כמה מטר זה?     

פרופ' עופר מרין: יש פה כ-700 מטר

פרופ' עופר מרין:  70-80 מיטות

קריאה: כמה כסף אתם צריכים?     

פרופ' עופר מרין: כסף כדי לבנות – יש

פרופ' עופר מרין:  אנחנו צריכים לקנות ציוד, המקום לא אמור להיות ריק

פרופ' עופר מרין:  צריך מכונות הנשמה

פרופ' עופר מרין:  בשביל ציוד צריך 30 מיליון שקל – מיטות, מנשמים - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: חדרי ניתוח?     

פרופ' עופר מרין: לא

פרופ' עופר מרין:  לא יהיו פה חדרי ניתוח

פרופ' עופר מרין:  חדרי ניתוח יחסית אצלנו במקום ממוגן

פרופ' עופר מרין:      המקום הזה צריך סיוע שלכם

יונתן מישרקי: לקחנו את זה כמשימה, אנחנו נעבוד על זה

יונתן מישרקי:  בהחלט מרשים מאוד

פרופ' עופר מרין: כל אחד שמביא אתו מנשם יקבל מספריים לגזירת הסרט בעוד כחודש

פרופ' יונתן הלוי: אתם יכולים לראות פס אספקה אחד, יש לנו 80

פרופ' יונתן הלוי:  את פס האספקה רכשנו והוא פס אספקה צבאי שנועד להיות באוהלים ולכן הוא יכול להתחבר איך שהוא מגיע עם תקשורת

פרופ' יונתן הלוי:  כחול – זה UPS, אדום – חשמל חיוני

פרופ' יונתן הלוי:  יש ואקום, חמצן ואוויר

פרופ' יונתן הלוי:  תולים אותו על הקיר והוא מוכן לעבודה מיד, ומה שצריך להביא לו אלה הזנות, זה מה שאנחנו עושים

פרופ' יונתן הלוי:  אתם רואים את הסולמות והגזים, הכל יגיע לכל פס אספקה כאלה, יהיו פה 70 כאלה

פרופ' יונתן הלוי:  כל אחד זה מיטה למטופל

פרופ' יונתן הלוי:  אני מדגיש – מטופל מונשם, כי זה חשמל רמה שתיים, קרי הפסקת חשמל בתא הזה לא תפריע לתא הבא וזה חשוב מאוד במקרה של מונשמים וחולים ברמה הזאת שיהיו פה

פרופ' עופר מרין: זה ממשיך שם

פרופ' עופר מרין:  הבטחתי לעמוד בלוח הזמנים אז אני לא רוצה לחרוג

יונתן מישרקי: אנחנו מודים לך על זה, בהחלט ראינו ולמדנו

יונתן מישרקי:  סיור מרשים שמוציא אותנו עם כלים החוצה

יונתן מישרקי:  אנחנו מבטיחים להשתדל עד הסוף

יונתן מישרקי:  תוצאות – אנחנו לא קבלני הצלחות אבל ניתן את כל הגז כדי להביא לפה מקסימום מהבקשות שהעליתם

יונתן מישרקי:  תודה רבה לך פרופסור