ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 233, 2024-01-21 00:00

שמחה רוטמן: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה

שמחה רוטמן:  על סדר-היום: הצעת חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס' 14)

שמחה רוטמן:  מאחר שזה הדיון הפומבי הראון היום, נזכיר את חלל צה"ל אוריאל אביעד שעל נפילתו שמענו הבוקר

שמחה רוטמן:  נשלח מפה ניחום למשפחה והחלמה לפצועים

שמחה רוטמן:  נקווה שזה לבל יהא עלינו הרגל חלילה וחס

שמחה רוטמן:  אנו צריכים לוודא שזה לא יקרה עוד

שמחה רוטמן:       אני מזכיר, כמו בכל תחילת דיון בתיקון מס' 14 שאנו מנהלים את הדיון בתיקון נס' 14 גם בזמן המלחמה לבקשת המל"ל לאור ההשלכות שיש לתיקון הזה על ביטחון המידע של אזרחי מדינת ישראל והאפשרות להתמודד עם מתקפות הסייבר ואובדן המידע

שמחה רוטמן:      אנו נתחיל – אני מזכיר שיש בקשה לדון בסמכויות, אני מודע לה

שמחה רוטמן:  מהיכרותי את הדנ"א של הדיונים זה לא יהיה יעיל

שמחה רוטמן:  אני מכיר את האילוצים

שמחה רוטמן:  כל הזמן נחזור אחורה ונשאל איך יעשו שימוש בסמכויות האלה ונצטרך – לפעמים יש דרך קצרה או ארוכה, ארוכה או קצרה

שמחה רוטמן:  זה לא דבר שניתן לעשות, בטח בשלב שבו אנו נמצאים

שמחה רוטמן:  נתאמץ כמה שניתן

שמחה רוטמן:  מה שיהיה יהיה מה שנקרא

שמחה רוטמן:  גברתי היועצת המשפטית, תזכירי לנו איפה אנחנו

נעמה מנחמי: אנו עדיין עם כמה נושאים מההגדרות שנשארו פתוחים

נעמה מנחמי:  פרט 13 של מידע בעל רגישות מיוחדת – פעם אחרונה הוועדה דנה בפרט הזה, ובין היתר סברה שכן נכון להכניסו בסופו של דבר, ולהקנות לשר המשפטים סמכות באישור ועדת החוקה להוסיף עוד נושאים שייחשבו מידע בעל רגישות מיוחדת

נעמה מנחמי:  הנוסח המוצע בפני הוועדה - אפשר לחשוב אם אנו עושים את זה כצו, תקנות, תוספת

נעמה מנחמי:  בדיון הקודם הייתה מחשבה על לעשות זאת כתוספת

נעמה מנחמי:  למרות הוספת הצו, משרד המשפטים כן מבקש מהוועדה לשקול שוב נושא של הוספת הוראת השעה בנוסף כדי- -     

שמחה רוטמן: זה נושא שאותו באמת לא חייבים לעשות היום

שמחה רוטמן:  נשמור אותו לפעם הבאה

נעמה מנחמי: בסדר

נעמה מנחמי:  אותו דבר אתה רוצה לגבי מבחני אישיות מהותיים?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  מנהל מאגר – מבין שעדיין אין תשובה

שמחה רוטמן:  נתונים אודות מיקום - גם עדיין אין תשובה

נעמה מנחמי: דנו בסעיף 8, ביחס לעיבוד מידע שנוצר, התקבל, נצבר וכו' בניגוד להוראות החוק

נעמה מנחמי:  אני כן רציתי לדייק קצת את הנושא של מהן הוראות החוק בהקשר הזה

נעמה מנחמי:  יש פה שתי שאלות לגבי הסעיף הזה: אחת, למה הממשלה בחרה כסעיף הגנות, רק את הגנת השוק

נעמה מנחמי:  אולי נדייק זאת ולא למשל הגנות נוספות שנמצאות בסעיף 18 יחד עם הוראת לא ידע ולא יכול היה לדעת

נעמה מנחמי:  שאלה נוספת עוסקת בשאלה, מהן הוראות החוק שבגללן המידע הכלול התקבל, נצבר או נאסף בניגוד להוראות החוק

נעמה מנחמי:  מהן הוראות החוק שאותן עשויים להפר במצב כזה

עמית יוסוב עמיר: שלום, קודם כל, לשאלה השנייה, הוראות החוק הזה או חוקים אחרים שמסדירים עיבוד מידע הן הוראות מהותיות שקובעות איסור על פעולה מסוימת כאשר המידע נאסף או נצבר או נוצר תוך הפרה שלהם

עמית יוסוב עמיר:  ההוראות יכולות להיות ההוראות המהותיות של פגיעה בפרטיות לפי סעיף 2 שעליהם חלות ההגנות לפי סעיף 18

עמית יוסוב עמיר:  יכולות להיות הוראות בפרק ב עצמו למשל סעיף 11 מתן הודאה או סעיף 13, פחות רלוונטי, או סעיף 14, מתן זכות תיקון

עמית יוסוב עמיר:  יכול להיות הוראות חלק ד' - העברת מידע בין גופים ציבוריים אם נעשתה שלא כדין

עמית יוסוב עמיר:  יכולות להיות הוראות אחרות – חוק שירות המידע פיננסי, חוק נתוני אשראי שקובעות לדוגמה – יש עוד כל מיני הוראות בספר החוקים שקובעות הוראות בעניין מידע והפרה שלהן, צבירת מאגר ומידע תוך הפרת ההוראות האלה נכנסת לגדר הסעיף כאן

נעמה מנחמי: השאלה שלי, כמה מסך המאגרים היום נצברים, נאספים או מתקבלים, בשים לב נגיד להוראות סעיף 11 שעליו דיברת לעומת המאגרים שחל רק כאשר יש פנייה לקבלת המידע? וכמה מהמאגרים נאספים, נצברים וכו' בלי שנעשית פנייה היום? האם אנחנו – סליחה על השאלה - לא קצת עובדים על 5% או 10% של מאגרי המידע כשרוב מאגרי המידע בכלל לא נכנסים תחת הדרישות של החוק כי החוק לא מתייחס אליהן?     

עמית יוסוב עמיר: קודם כל, אזכיר את המקום שבו אנו נמצאים מבחינת הדיון

עמית יוסוב עמיר:  בדיון הקודם, למיטב זיכרוני, סוכם נוסח, שכבר נדון בישיבות מוקדמות יותר, תוך שהממשלה התבקשה להוריד את נושא המחזיק, מתוך תפיסה שהוצגה פה על ידי מספר גורמים שיושבים גם אתנו היום, לגבי היחסים בין בעל שליטה במאגר מידע למחזיק בו וחלוקת התפקידים המקובלת ביניהם

שמחה רוטמן: זה ברור

שמחה רוטמן:  אני רוצה לנסות להבין

שמחה רוטמן:  באיזה סעיף עצרנו בפעם הקודמת?     

נעמה מנחמי: 11, נדמה לי היה לנו גם 12

שמחה רוטמן: דיברנו על 11, והתחלנו לדבר על 12

שמחה רוטמן:  סעיף 11 - דנו בדיון בפעם הקודמת, לגבי איך פונים לפי סעיף 11, מה המטרה שלשמה מבוקש המידע ונחיצותו למטרה וכו'

שמחה רוטמן:  השאלה שנעמה מתייחסת אליה – דיברנו על זה, אבל המאגרים היום בעצם, רוב המידע שמוחזק בהם, ודיברנו על זה גם בדיון לפני שבועיים, הרבה מאוד מאגרים, לא נעשתה מעולם פנייה לאדם בעניינם לטובת החזקתו במאגר או העיבוד

שמחה רוטמן:  ואז נשאלת השאלה, כשאנו מדייקים פה את ההגדרה, מה גודל הקבוצה

שמחה רוטמן:  על מי אנו מתכוונים בפנייה וממילא כשעברנו ממודל, מהדיון הקודם לחובת רישום, עברנו לחובת יידוע או חובות אחרות, והורדנו את חובת הרישום, האם באנו ואמרנו: כל מאגר שלא נעשתה בעניינו פנייה, שזה אולי רוב המאגרים, הם גם לא פנו בעניינם, הם גם לא רשומים בשום מקום, גם לכאורה פעם ראשונה שנידרש בעניינם תהיה השאלה האם המידע שאצלם נאסף, נאסף בניגוד לדין? ואז ממילא מרכז הכובד של החקיקה בגלל השינויים שעשינו בדיון הקודם עובר לסעיף האופרטיבי 8

שמחה רוטמן:  לכן אמרתי שאני לא רוצה לעבור לסעיפים הנישתיים או העיצומיים כי תמיד נחזור לסעיף 8, ונשאל עצמנו: פעם החזקת מאגר בלי רישום – ידעתי לבוא אליך בטענות

שמחה רוטמן:  ניסית לרשום מאגר לשיקול דעתו של ראש הרשות, הוא עברייני, אז לא יכולת לרשום והיה נטל, היה עליך להראות שמותר לך לאסוף את המידע

שמחה רוטמן:  ועכשיו הפוך – הנטל עובר אליכם ואל מחזיקי המאגר אם צריכים לדווח על דברים מסוימים, לשאול מה ההוראות האופרטיביות

שמחה רוטמן:  עכשיו אני צריך לשאול עצמי, כשאומרים: אסור לעבד מידע אישי אם הוא נצבר או נאסף בניגוד לחוק זה או בניגוד להוראות כל דין המסדיר עיבוד כל מידע, נשאלת השאלה האם כשאספתי מידע לפי סעיף 2 שאיכשהו צלחתי את ההגנות של סעיף 2, בשנייה שעשיתי זאת, ברטרו, לפני, תוך כדי, אומר לי שמותר לי עכשיו להקים מאגר מידע בלי שום פנייה לנושא המידע? למשל, נניח שעכשיו יש המון מידע אישי ורגיש, שנאסף ונצבר כדין אצל לצורך העניין מפקד כוחות חילוץ והצלה של עוטף עזה

שמחה רוטמן:  יש לו

שמחה רוטמן:  ויכול להיות שהוא בן אדם עם חוש היסטורי ועשה יומן ורשם כל בוקר או כל שעה: היום הייתי בבית של משפחת זאת וזאת, ראיתי כך וכך, והיה שם כך וכך ורשם את הדברים לעצמו

שמחה רוטמן:  לכאורה זה מטרה לגיטימית

שמחה רוטמן:  המידע נחשף אליו במסגרת תפקידו

שמחה רוטמן:  הוא לא יגלה אותו כרגע לאף אחד אחר שלא מוסמך לדעת או אולי מותר לו לספר את הדברים – לא יודע אם מותר לו לפרסם אותם ברבים – אך מותר לו לספר אותם לאנשים אחרים

שמחה רוטמן:  לא יודע

שמחה רוטמן:  צבר זאת באופן כשר

שמחה רוטמן:  עכשיו השאלה אם מקים מאגר מידע לטובת ההנצחה של אירועי 7

שמחה רוטמן: 10 ומעלה את כל המידע שצבר כדין, בהנחה שצבר כדין, צילם ברשות הרבים, יש לו מטרה כשרה, לפי סעיף 2

שמחה רוטמן:  ועכשיו מעלה אותו למאגר מידע

שמחה רוטמן:  האם עצם הדיגיטציה של המידע הזה מייצרת לי קפיצת מדרגה, או אם אני צלחתי את סעיף 2 אני בסדר גמור ולא חלות עליי מלבד חובות אבטחת מידע לא צריך לפנות לאנשים, לא צריך לבקש רשות ויכול לייצר מאגר מידע על כל משפחות עוטף עזה, שיישב אצלי? קראתי בשבת על מישהו שבנה מאגר על הנופלים והחטופים כנושא שמעניין אותו, אסף את המידע ממקורות גלויים, מידע שפורסם ברבים, ועכשיו אני יכול להכניס שם ולדעת פחות או יותר בדיוק מה קרה לו או לה בעוטף

שמחה רוטמן:  האם זה בסדר? האם זה לגיטימי? האם צריך הגנה? לא יודע

עמית יוסוב עמיר: התשובה הקראה היא כן אך אפרט מן הסתם

עמית יוסוב עמיר:  הסעיף הזה לא נועד ליצור איסורים חדשים יש מאין, כלומר אנו לא מבקשים פה במסגרת התיקון הזה, שלא נועד לשנות את דיני עיבוד המידע בכללותם בחוק הישראלי, לא מבקשים פה עכשיו לקבוע איסורים שלא קיימים בדין כיום לגבי פעולות ספציפיות שנוגעות לעיבוד מידע אך הן ספציפיות ומוגדרות בחוק במפורט

עמית יוסוב עמיר:  כלומר אם יש פעולה ספציפית שאוסרת על דרך של איסוף, ייצור, צבירת מידע, היא רלוונטית לעניין הסעיף הזה

עמית יוסוב עמיר:  אם אין שום פעולה כזו - לגבי גופים פרטיים; גופים ציבוריים צריכים לפעול מכוח סמכות, יש חוקיות המינהל אבל לגבי גופים פרטיים מה שלא נאסר מותר

שמחה רוטמן: נקודה חשובה

שמחה רוטמן:  אתה אומר חוקיות המינהל אבל אם היא הספיקה לי כדי לצלוח את סעיף 2, אני לא צריך עוד הסמכה כדי להקים מאגר מידע?     

עמית יוסוב עמיר: גופים ציבוריים זה יותר מסובך

שמחה רוטמן: למה?     

עמית יוסוב עמיר: לפי החוק הזה התשובה היא כן

עמית יוסוב עמיר:  יש גם השלב החוקתי

שמחה רוטמן: אתה לא יכול לומר לי את זה, כי המבחן החוקתי לצורך העניין הוא סעיף 2

שמחה רוטמן:  אם אני צלחתי את הפגיעה בפרטיות לפי סעיף 2, העובדה שאני מקים מאגר מידע ומעביר את היומן בכתב יד שלי ליומן ממוחשב, לא מגדיל את הפגיעה החוקתית, או שכן, ואם כן, איפה הסעיף שאומר את זה?     

ניר גרסון: במאגרים של גופים פרטיים יש עוד שכבה

שמחה רוטמן: איפה היא כתובה?     

ניר גרסון: בחוקי היסוד

ניר גרסון:  לפי חוק הגנת הפרטיות עצמו אתה עובר את המסוכה של סעיף 2 אם אתה לא מפר אחת מהחלופות שלו אבל על גופים ציבוריים יש עוד מסוכה שבפרוזדור- -      

שמחה רוטמן: איפה היא כתובה?     

עמית יוסוב עמיר: בחוק היסוד

עמית יוסוב עמיר:  סיף 7 בצירוף סעיף 8 לחוק כבוד האדם וחירותו

שמחה רוטמן: באמת? בחוק היסוד? סעיף 7 ו-8 לחוק היסוד אומר שכשאדם פרטי עושה דיגיטציה של מידע שהיה אצלו בכתב יד זה פגיעה בפרטיות, אבל כשרשות שלטונית עושה שימוחש, יש פגיעה בפרטיות או אין פגיעה בפרטיות? אני מאוד בעד פרשנות מרחיבה לחוקי היסוד אבל לא מצליח להבין איך הכנסת את זה

שמחה רוטמן:  אני חייב לומר, כשרשות שלטונית אומרת לי שהיא לוקחת ברצינות חוק יסוד, אני כבר מבסוט כי יש רשויות ששוכחות לפעמים לעשות זאת

שמחה רוטמן:  זרמנו

שמחה רוטמן:  יש חשיבות לחוקי יסוד

שמחה רוטמן:  איפה זה כתוב?     

עמית יוסוב עמיר: ברשותך אשיב קודם לשאלה הקונקרטית לסעיף 8א שבפנינו

עמית יוסוב עמיר:  בסופו של דבר התשובה החד משמעית היא שהסעיף הזה לא יוצר ולא נועד ליצור שום איסור עצמאי עודף על משהו שלא נאסר בחוק אחר

שמחה רוטמן: קיבלתי את התשובה הזאת

שמחה רוטמן:  בהקשר לזה שתי שאלות: אחת, אם זה המצב, איפה הקולב שעליו אתם תולים את האקסטרה לייר הזה של הרשות הציבורית? אם אנו בעולם של או יש פגיעה בפרטיות או אין לא, והמבחן לפגיעה בפרטיות הוא לא בסעיף 2 כי את 2 צלחתי – איפה כן נמצא? ושאלה שנייה, איפה נכנס לאירוע הזה עיקרון צמידות המטרה? כלומר יכול להיות מצב שמסרתי מידע למטרה מסוימת אבל אם היית מודיע לי שאתה עושה ממנו מאגר מידע שכל אחד יוכל לעשות עליו חיפוש בגוגל, הייתי אומר לך: זה לא המטרה שלשמה נמסר

שמחה רוטמן:  כלומר האם זה לא דבר שיכול לייצר לי - או צמידות המטרה או הסכמה או יש תפיסה שהם עצמם מייצרים לי קאט?     

עמית יוסוב עמיר: עיקרון צמידות המטרה מופיע בחוק היום

עמית יוסוב עמיר:  אין כוונה לשנותו

עמית יוסוב עמיר:  יש התאמה למאגרי מידע שאמורה להיות בסעיף 10ב

עמית יוסוב עמיר:  ביקשנו לדלג בגלל סוגיה אכיפתית כלשהי

עמית יוסוב עמיר:  כמובן נביא לוועדה נוסח מסודר ומוצע מטעמנו

עמית יוסוב עמיר:  לצורך העניין התשובה הקצרה היא שעיקרון תקינות המטרה ודאי אמור לחול

עמית יוסוב עמיר:  פשוט לא 8א אלא סעיף אחר, 10ב

ראובן פלדמן: גם סעיף 2(9) לחוק הגנת הפרטיות

ראובן פלדמן:  מי שעושה מה שאדוני תיאר הוא סעיף 2(9) לחוק הגנת הפרטיות ולכן לא צולח סעיף 2

שמחה רוטמן: כלומר אתה אומר: אם לקחתי את המידע ונתנו לי אותו למטרה אחת ואני החלטתי לעשות לו מאגר מידע לטובת תיעוד האירוע, אז אני לא צולח את 2(9)

ראובן פלדמן: חד משמעית זו הפרה של הסעיף הזה

שמחה רוטמן: כי לשיטתכם מאגר מידע הוא מטרה בפני עצמה

ראובן פלדמן: לא

ראובן פלדמן:  אדוני תיאר קודם מצב שאני מפרסם בלי שמי שמסר לי את המידע יודע שאני מפרסם

שמחה רוטמן: אף אחד לא מסר לי את המידע

שמחה רוטמן:  אספתי אותו

עמית יוסוב עמיר: אם בגלל צמידות המטרה- -     

שמחה רוטמן: אז אין עליית מדרגה מהקמת מאגר

שמחה רוטמן:  למה לרשות ציבורית יש, כפי שהוא אמר?     

עמית יוסוב עמיר: זו לא המצאה שאנו ממציאים פה עכשיו

שמחה רוטמן: לא טענתי זאת

שמחה רוטמן:  איך אני יוצא ראש? אני ראש רשות ציבורית

עמית יוסוב עמיר: צריך לומר שרשות ציבורית – אנו צריכים להצדיק את פרנסתנו כיועצים משפטיים

שמחה רוטמן: כולנו

עמית יוסוב עמיר: הפגיעה בזכות החוקתית לפרטיות היא יותר רחבה במובנים מסוימים מההגנה החוקית בחוק הגנת הפרטיות עצמו שהוא די כזואיסטי

עמית יוסוב עמיר:  סעיף 2 מסדיר- -      

שמחה רוטמן: אתה לא חושב שצריך דבר כזה צריך לפרוט פה? כי כשאני אומר: אני רוצה רשות ציבורית ורוצה מאגר – אני עירייה, ואני רוצה להקים מאגר

שמחה רוטמן:  אתה תגיד לי שאינך נותן לי לרשום אותו כי אתה חושב שאני פוגע בפרטיות יותר מדי לפי מבחן אחר

שמחה רוטמן:  אני אומר לך: אם הייתי חברה פרטית, היה מותר לי לעשות זאת כי אני מכוסה לפי סעיף 2 על כל סייגיו והגדרותיו אבל בגלל שאני רשות ציבורית אתה אומר לי שאני כן פוגע בפרטיות שאני מאגר אבל אם אני עושה את זה במחברת הקטנה של הפקיד בכניסה לשעה - לא פוגע בפרטיות? מאיפה אני שואב את כל הדברים האלה?     

עמית יוסוב עמיר: שוב, העיקרון הבסיסי הוא חוקיות המינהל

עמית יוסוב עמיר:  כלומר המצב המשפטי של גוף פרטי ושל גוף ציבורי הוא הפוך

עמית יוסוב עמיר:  גוף פרטי מותר לו לעשות כל מה שלא נאסר עליו במפורש

עמית יוסוב עמיר:  גוף ציבורי אסור לו לעשות כל מה שלא הוסמך עליו

ראובן פלדמן: חובת מידתיות

ראובן פלדמן:  זה ההבדל

שמחה רוטמן: מאגר מידע זה מידתיות?     

ראובן פלדמן: איסוף מידע, פגיעה בפרטיות יכולה להיות כזו שאינה מידתית

ראובן פלדמן:  לכן רשות ציבורית שפוגעת בפרטיות לרבות בדרך איסוף מידע שאינו מידתי, כן זה הדלתא בין החוק לחוק היסוד כי כידוע כל הרשויות הציבוריות כפופות לחובת המידתיות ולחוק היסוד

ראובן פלדמן:  כך גם לפי הפסיקה

שמחה רוטמן: זה שלפי הפסיקה כל פגיעה בפרטיות של רשות ציבורית חייבת להיות מידתית זה ברור

שמחה רוטמן:  זה נכון גם לגבי סעיף 2

שמחה רוטמן:  אני שואל, איפה האמירה שבשנייה – אני אספר בצורה פשוטה

ראובן פלדמן: עצם ההעברה למאגר לא בהכרח- -     

שמחה רוטמן: אבל אני שם את השסתום על רשות ציבורית בעצם ההעברה למאגר

שמחה רוטמן:  אז שואל את עצמי, מתי את הפנקס של הפקיד תאשרו להקים מאגר מידע ולהעבירו דיגיטציה ומתי לא, ושואל מאיפה תדעו להפעיל את המבחנים מתי זה נותן אקסטרה ומתי לא, והתשובה: תקרא סעיף 7, 8 לחוק ותבין ואני קורא ולא מבין

עמית יוסוב עמיר: לא

עמית יוסוב עמיר:  אנו מדברים על הסמכות - לא להקים מאגר מידע

עמית יוסוב עמיר:  נכון שיש בכל מיני מקומות בספר החוקים סמכות להקים מאגר מידע

עמית יוסוב עמיר:  לא בכך מדובר

עמית יוסוב עמיר:  הסמכות היא מה שנתן המחוקק לאותו עניין

עמית יוסוב עמיר:  אם המחוקק נתן סמכות לאיסוף מידע, אפשר גם להקים כנראה את מאגר המידע

שמחה רוטמן: כל מקום שיש סמכות לרשות להקים מאגר?     

עמית יוסוב עמיר: לא

עמית יוסוב עמיר:  זה עניין של הסמכות הספציפית שניתנה

שמחה רוטמן: בבקשה

רחל ארידור הרשקוביץ: תודה

רחל ארידור הרשקוביץ:  אני רוצה להמשיך את הדברים של אדוני ולהפנות זרקור לא רק לרשויות ציבוריות אלא גם לחברות פרטיות

רחל ארידור הרשקוביץ:  סעיף 8א מדיר שינה מעיניי, כי אני חושבת שהבעיות שיגרום - הן גדולות מאוד, ולא חייבים להיכנס אליהן

רחל ארידור הרשקוביץ:  אסביר

רחל ארידור הרשקוביץ:       הסעיף אומר, שכאמור לא יעבד מידע אלא אם כן זה לא לפי חוק זה

רחל ארידור הרשקוביץ:  אני רוצה לחשוב על מצבים ויש כאלה רבים שבהם נאסף ומעובד מידע וזה לא נופך לגדר סעיף 2 כי אספתי את זה לא ישירות מנושא המידע

רחל ארידור הרשקוביץ:  עשיתי סקרייפינג מאתר אינטרנט כלשהו, אני לוקחת את המידע, ולא עושה בילוש או התחקות, ולא הודעתי על מטרה אבל הגדרתי אותה לכתחילה בצורה מאוד רחבה שזה עושים היום ואיני יודעת לפי הסעף הזה מה מותר ומה אסור לפי החוק

רחל ארידור הרשקוביץ:  כל מה שאני יודעה, שהחוק נותן לרשם סמכויות להפרות

רחל ארידור הרשקוביץ:  החוק דורש ממני לעמוד באבטחת המידע, דורש ממני לתת חובת הודעה - ואיני צריכה לתת אותה כרגע

רחל ארידור הרשקוביץ:  דורש רישום או דיווח אם אני נופלת לזה

רחל ארידור הרשקוביץ:  ובגדול יש לי גם זכות תיעוד או זכות תיקון וזהו

רחל ארידור הרשקוביץ:  ואז יבוא הרשם, ויחליט שמה שעשיתי לא יודעת למה, כי הוא מפרש בהרחבה את החוק – יש פה סמכות מאוד מעורפלת, והוא יגיד לי שזו הפרה למשל אם אני עמותה, לפי מה שיש בפייסבוק על מי שמתנדב לעשות קטיף בחקלאות גיבשתי מאגר מידע של אנשים שמתנדבים

רחל ארידור הרשקוביץ:  לקחתי את מאגר המידע הזה, והצלחתי לעשות בו שם וטלפון וכתובת אימייל ומקום מגורים או מקום שהתנדבו בו, איגדתי, ועכשיו אני רוצה לעשות בו שימוש, למשל מוכרת אותו לעמותה אחרת שפונה לקבלת תרומות לתושבי העוטף

רחל ארידור הרשקוביץ:  אין לי פה בילוש או התחקות, אני עומדת במטרה לא צריכה לתת הודעה

רחל ארידור הרשקוביץ:  לכאורה הכול מותר, אם אני מבינה

רחל ארידור הרשקוביץ:  אני לא עושה שום דבר מנוגד לחוק

רחל ארידור הרשקוביץ:       יש לזה כמה משמעויות

רחל ארידור הרשקוביץ:  אחת, שהגנת הפרטיות די נמוכה כי הכול מותר כי לא כתוב לי שזה אסור

רחל ארידור הרשקוביץ:  שתיים, שיש לי סמכות של ראש הרשות או של הרשות שאני לא יודעת לשם מה מפעיל אותה מעבר לתקנות אבטחת מידע, דיווח או רישום וחובת הודעה וזכויות תיקון ועיון

רחל ארידור הרשקוביץ:  אז המשמעות של הסעיף הזה יוצרת יותר חוסר מאשר יתרון, מבחינת הגנת הפרטיות

רחל ארידור הרשקוביץ:  יש פה יותר ערפול מאשר תוכן

רחל ארידור הרשקוביץ:  וכל עוד לא שמים בסיסים לגיטימיים וזכויות מהותיות, שלפיהם אפשר לדעת גם בשוק הפרטי מה מותר ומה אסור, איני רואה סיבה, להכניס את הסעיף הזה

רחל ארידור הרשקוביץ:  אם התכנסנו פה לבקשת המל"ל כדי לתת אפשרות להילחם בכל מתקפות הסייבר, נוריד את הסעיף הזה או ניתן לו תחולה מותנית עד שתכניסו בסיסים לגיטימיים וזכויות מהותיות, ונמשיך הלאה עם סעיפי האכיפה המינהלית

רחל ארידור הרשקוביץ:  כי פה ניתנת סמכות אכיפה מינהלית, ואם אני ממשיכה את השאלה השנייה של היועצת המשפטית לממשלה לגבי ההגנות, יש לי פה מצב שיש לי אכיפה מינהלית, שלא יהיו לי אותם – אם אני לא נופלת ל-2, לא יהיו לי אותן הגנות שיש לי ב-18

רחל ארידור הרשקוביץ:  יהיו לי פחות הגנות

רחל ארידור הרשקוביץ:  עדיף במקום את המצב המאוד בעייתי הזה לשים בצד ולומר: כל עוד אין לנו בסיסים לגיטימיים וזכויות מהותיות, אנו מוותרים

ניר גרסון: לא הצלחתי להבין אם ד"ר ארידור חוששת שהסמכות הזו רחבה מדי או צרה מדי

ניר גרסון:  היא אמורה להיות מופעלת במנגנון דו שלבי

ניר גרסון:  הרשם זה לא מעורפל

ניר גרסון:  רק במקרה שיש הוראת חוק שעוצרת פעולה, ראש הרשות, הרשות הורה- - -     

רחל ארידור הרשקוביץ: אני חוששת משני דברים: שהכול מותר, ומתי - - -      

ניר גרסון: לא הכול מותר

רחל ארידור הרשקוביץ: אנחנו בשנת 24'

רחל ארידור הרשקוביץ:  יש הרבה עבירות שלא נצפו בשנת 81' כשסעיף 2 נוסח

ניר גרסון: אז המסקנה שלך לוותר על הכול?     

רחל ארידור הרשקוביץ: להפך – שתכניסו בסיסים לגיטימיים וזכויות מהותיות או שתוותרו על זה כרגע עד שתכניסו בסיסים לגיטימיים וזכויות מהותיות

ניר גרסון: לא נוכל אפילו לומר לבעל מאגר שמפר את חוק ידע גנטי, נגיד

ניר גרסון:  בעל מאגר שמפר חוק מידע גנטי- -     

רחל ארידור הרשקוביץ: אז תכניסו סעיף הפרה ספציפי של- -     

עמית יוסוב עמיר: אני חושב שצריך התייחסות מתודולוגית לתשובה

עמית יוסוב עמיר:  קצת קשה להבין את ההערה על כל היבטיה

עמית יוסוב עמיר:  אבל יש לנו פה סעיף שהיה קשור לעניין הרישום ועכשיו מנותק ממנו

עמית יוסוב עמיר:  המטרה היא לא להעניק סמכויות לרשם אלא להפחית מסמכויות ראש הרשות המקרה הזה

עמית יוסוב עמיר:  כלומר מקום שעד היום פשוט לא היה רושם את המאגר והיה חל איסור להפעילו, היום בעקבות צמצום חובת הרישום, לא תהיה סמכות כזו

עמית יוסוב עמיר:  לא ניתנת אף סמכות להחליט על משהו פתאום שאינו חוקי או כן חוקי

עמית יוסוב עמיר:  יש פה מבחן מאוד ברור

עמית יוסוב עמיר:  אם יש הוראת חוק אחרת, ספציפית, שמפרים אותה, הסעיף הזה חל

עמית יוסוב עמיר:  אם אין הוראת חוק אחרת שחלה, אין שום סמכות

רחל ארידור הרשקוביץ: מצוין

רחל ארידור הרשקוביץ:  זה רק אומר שזה לא הגנת פרטיות

רחל ארידור הרשקוביץ:  זה אולי הרשות לאבטחת מידע כרגע אבל כל השאר זה משחק בנדמה לי

עמית יוסוב עמיר: אנו לא מציעים כרגע בתיקון הזה של חוק הגנת הפרטיות, בניגוד לתיקון הבא שדיברנו רבות על הכנתו ועל הצורך בו ואיננו חולקים עליו

עמית יוסוב עמיר:  אנו מודעים לפער בעניין הזה אבל בסוף יש מטרה לחוק

עמית יוסוב עמיר:  אחת המטרות לחוק מלבד המטרה החשובה והמרכזית של חיזוק סמכויות האכיפה לרבות אולי בעיקר בהקשר של אבטחת מידע, היא צמצום הנטל הרגולטורי והפחתה משמעותית מאוד של חובת הרישום

עמית יוסוב עמיר:  הפחתת חובת הרישום מביאה לכך שאותו סעיף שאמרת שהרשם לא ירשום מאגר אם המידע בו נאסף או נצבר באופן לא חוקי, היא צריכה להפוך לחובה עצמאית

נעמה מנחמי: אבל אתה מחיל את ההוראה הזאת מ-0

נעמה מנחמי:  קודם חובת הרישום הייתה מ-10,000

ראובן פלדמן: חובת הרישום הייתה על כל מאגר שיש בו מידע רגיש

ראובן פלדמן:  הגדרה של מידע רגיש היא כמעט צמודה להגדרה של מידע רגיל

ראובן פלדמן:  חובת הרישום במצב הקיים חלה על כל מאגר ידע כמעט

ראובן פלדמן:  אין שום אפשרות לצמצם את חובת הרישום באופן שבו הוועדה רוצה, בלי להשאיר את הסעיף הזה כהוראה נורמטיבית

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  אני לא אומר להוריד את הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  אני כן אומר, שאני חייב להבין

שמחה רוטמן:  אם העמדה היא שלצורך החזקת מידע על אודותיי נדרשת הסמכה – שיהיה כתוב

שמחה רוטמן:  אם העמדה היא שלצורך החזקת מידע על אודותיי נדרש קבלת המידע בצמוד למטרה שלשמה נמסר - שזה יהיה כתוב

שמחה רוטמן:  לא על דרך ההפניה, לא על דרך הוראות חוק זה

שמחה רוטמן:  אם מותר להחזיק מידע בלי הסכמה אודותיי, שזה המצב כרגע, ומותר להחזיק מידע על אודותיי אולי – איני יודע – בלי צמידות מטרה או עם צמידות מטרה, אבל המטרה לפעמים היא אמורפית, ויכול להיות שלעניין דבר מסוים זה ייחשב צמוד מטרה ולעניין אחר לא – אני בבעיה

ראובן פלדמן: זה מעוגן בסעיף 2(9), ואם יש הסמכה בחוק, אין צורך

ראובן פלדמן:  זה או בהסכמה או בהסמכה בחוק

נעמה מנחמי: בעצם אתה אומר שהיום אפשר לאסוף מידע או בהסכמה- - -     

עמית יוסוב עמיר: לא

שמחה רוטמן: הוא אמר את זה

עמית יוסוב עמיר: אין אמירה כזאת

שמחה רוטמן: אשמח לשמוע את ראובן

שמחה רוטמן:  אני ניסיתי להבין

ראובן פלדמן: בהתאם למצב המשפטי היום, ככלל, כשיש פגיעה בפרטיות, לפי חוק הגנת הפרטיות, נדרשת הסכמה, לפי סעיף 2

ראובן פלדמן:  כשאין פגיעה בפרטיות, לא נדרש דבר

ראובן פלדמן:  כשיש פגיעה בפרטיות, במרבית המצבים ייכללו בפגיעה בפרטיות

ראובן פלדמן:   נדרשת הסמכה

ראובן פלדמן:  לחלופין אם יש הסמכה בחוק לעשות זאת, לא נדרש

שמחה רוטמן: אני שואל, גוף פרטי, שאוסף מידע, ולא קיבל הסכמה, ולא עובד מכוח סמכות בחוק, כי הוא גוף פרטי, אין לו הסמכה בחוק, האם הוא- -     

עמית יוסוב עמיר: השאלה אם פגע בפרטיות לפי סעיף 2 או לא

עמית יוסוב עמיר:  אנו לא יוצרים פה הסדר כולל חדש יש מאין על עיבוד מידע

שמחה רוטמן: אנחנו עושים ככה

נעמה מנחמי: סעיף 2 הוא מאוד מצומצם שאני מניחה שגם פורש בצמצום-  -     

שמחה רוטמן: רוצה להבין מה מותר לי ומה לא

עמית יוסוב עמיר: מה שמותר לך לעשות הוא כל מה שלא נאסר בסעיף 2 או בחיקוק ספציפי אחר

נעמה מנחמי: כלומר מותר לי לאסוף מידע כל עוד לא הגעתי לרף של בילוש שמטריד בן אדם

ראובן פלדמן: כל עוד אף אחד מהחלופות- -      

נעמה מנחמי: שהיא מאוד מצומצמת, מותר לי לאסוף מידע, למכור אותו, ואני יכולה לשים עכשיו בפתח הבית שלי מצלמה ביומטרית ולמכור את המידע הביומטרי הזה?     

ראובן פלדמן: אני לא בטוח שסיטואציות כאלה לא פוגעות בפרטיות לפי סעיף 2

נעמה מנחמי: למה?     

ראובן פלדמן: אבל אם אין פגיעה בפרטיות, אפשר

ראובן פלדמן:  אפשר להתחיל לנתח את המצבים האלה אחד לאחד ולהסביר למה בחלקם יש פגיעה

ראובן פלדמן:  אם תרצו, אפשר לעשות את זה

ראובן פלדמן:  לגמרי, זה נכון

ראובן פלדמן:  אם אין פגיעה בפרטיות לפי סעיף 2

ראובן פלדמן:  אנו עושים את זה ביום-יום

שמחה רוטמן: הבעיה היחידה – אתה צודק שאפשר לנתח את המצבים האלה עד דק

שמחה רוטמן:  הבעיה הגדולה היא שעד כה השאלות האלה נשאלו על ידכם בשלב הרישום

שמחה רוטמן:  עכשיו השאלות האלה יעלו ברמת העיצומים הכספיים

ראובן פלדמן: לא ישירות

שמחה רוטמן: אני מחוקק חוק, וקיבלתי פנייה מהקהל אנונימי – אגב, אני רוצה לברך את ראש הרשות להגנת הפרטיות גלעד סממה ובכלל את מדינת ישראל שקיבלנו- - - לתקופה הקרובה לפחות, אני מקווה

גלעד סממה: אפילו כתבתי דברים כדי שיהיו ברורים, כי ממש לא השלמנו את המשימה

שמחה רוטמן: רוצה לחכות עם זה לחלק השני?     

גלעד סממה: כן

גלעד סממה:  אומר רק בשורה – אנו לא יכולים עדיין לנוח על- -      

שמחה רוטמן: לא מכיר את הביטוי לנוח על זרי הדפנה או לנוח בכלל

שמחה רוטמן:  מי שקרא את הדוח מבין בדיוק- - -     

שמחה רוטמן: למה מה שאנו עושים עכשיו חשוב

שמחה רוטמן:  אתן לך אחר כך

שמחה רוטמן:       ראובן, אני עכשיו לוקח, כפי שדיברנו בדיונים הקודמים, את המצלמה שמצלמת את המרחב הציבורי ומשדרת לייב מהכותל ושם עליה אלגוריתם

שמחה רוטמן:  המידע פורסם לרבים ואני אוסף מידע מסודר ביומטרי על כל מבקרי הכותל, כמה מיליונים בשנה

שמחה רוטמן:  המאגר הזה מכיל מידע רגיש, בעל רגישות מיוחדת, על הרבה מאוד אנשים

שמחה רוטמן:  מפעיל עליו כל מיני איגודים, על בסיס זה מוכר להם כל מיני דברים, מעביר אותו הלאה, מוכר אותו הלאה וכל זה בלי שאף אחד מנושאי המידע אי פעם נתן לי את הסמכתו ולכן אין הסמכה, או ידע שאני מחזיק את המאגר הזה עליו

שמחה רוטמן:  שאלה לגבי המטרה, והשאלה לגבי המטרה או שאלה לגבי ההסכמה שלא בדיוק זהות אבל יכולות להיות, עלול בסופו של דבר לבוא אליי גלעד ולומר לי: אתה מפר את סעיף 2, בגלל שהמטרה שלשמה נמסר המידע, זה לא כדי שיעשו עליו מאגר ביומטרי

שמחה רוטמן:  זה שאדם הלך ברחוב ומסר תמונתו לרשות הרבים – לא התכוון שיצלמו אותו

שמחה רוטמן:  או אפשרות אחרת – שיגיד: ההסכמה שמתבטאת בזה שאדם נכנס לכותל ויירשם שם: דע לך שהכותל מצולם לייב כדי שכולם ירגישו טוב שהם רואים את הכותל 24 שעות ביממה ההסכמה שלו בכניסה לכותל אינה מספיקה לטובת השימוש שאתה עושה

שמחה רוטמן:  שתי האפשרויות קיימות

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם המקום הנכון לבחון את השאלה הזו על ההסמכה והמטרה היא אגב העיצום הכספי השמן?     

עמית יוסוב עמיר: אנו לא בעיצום הכספי

ראובן פלדמן: יש פה הוראה דו שלבית

ראובן פלדמן:  אין פה עיצום כספי ישיר

ראובן פלדמן:  יש פה קודם כל מודיעין שיש הפרה, ואז בעל המאגר יכול לטעון את כל הטענות שאדוני אמר עכשיו ולהסביר למה אין הפרה של סעיף 2

ראובן פלדמן:  זה בסדר גמור

ראובן פלדמן:  לא מוטל עליו עדיין עיצום כספי, רק אם בסופו של דבר ראש הרשות לא השתכנע, אתה עדיין מפר את החוק והוא ממשיך להפר את ההוראה של הרשות להפסיק את ההפרה הזאת רק בשלב השני אפשר להטיל עליו עיצום כספי

ראובן פלדמן:  בדיוק בגלל מה שאדוני אמר, נבנה פה עיצום כספי דו שלבי כדי שכל הטענות האלה, וכולן ראויות להתברר, יוכלו להתברר בשלב שלפני העיצום הכספי

ראובן פלדמן:  זה המענה שלנו לעניין הזה, על דעת המחלקה הפלילית בייעוץ וחקיקה האמונה על נושא העיצומים הכספיים

ראובן פלדמן:  כל הנושאים האלה צריכים להתברר כפי שאדוני אמר, וכפי שאדוני אמר קודם לכן, זה העברה גיאוגרפית מהרישום, שלב הפרה רולינג לכך שהשוק מתנהל לפי החוק ואם אנו מגלים שיש יסוד להפרת החוק ואנו קובעים שיש פה הפרה כל הטענות האלה עולות אבל לא בפרה רולינג בשלב הרישום

שמחה רוטמן: אבל ההפרה במקרה הזה היא לא של תקנות אבטחת מידע שבזה אתם מוקד הידע והגוף שהייתי רוצה שיהיה אחראי

שמחה רוטמן:  היא לא ההפרה של מסירה לאחר עם מסירת המסמכים הנכונים ועיבוד מותר או אסור או התממה וכל הנושאים האלה אלא בשאלת פרשנות הפסיכולוגית של מושג ההסמכה

שמחה רוטמן:  שם אני יותר בבעיה

שמחה רוטמן:  כי שם- -     

עמית יוסוב עמיר: אנו לא משנים בכלום- - -     

שמחה רוטמן: אחרים יגידו שאתם משנים

שמחה רוטמן:  לא אני

עמית יוסוב עמיר: בסוף יש הסדר היום שקיים מזה עשרות שנים

שמחה רוטמן: שלא עובד

עמית יוסוב עמיר: עובד

שמחה רוטמן: כן? כמה אחוז ממאגרי המידע הקיימים במדינת ישראל רשומים אצלך?     

נעמה מנחמי: אם אין רישום כי רק 3% או 4% נרשמים, אני לא בטוחה שאפשר לומר שזה עובד

עמית יוסוב עמיר: לא בענייני אכיפה כרגע

עמית יוסוב עמיר:  אנו מדברים על הדין המהותי

עמית יוסוב עמיר:  השאלה בסוף האם המידע נצבר או נאסף או נצבר שלא כדין, אנו לא ממציאים אותה פה עכשיו

עמית יוסוב עמיר:  בסופו של דבר באותם מקרים שהם הרבה פחות ממה שהיום חובת הרישום, שהרשם יגיד למישהו: אני תופס אותך כמפר – בוא טען את טענותיך, הרי גם כמה שחובת הרישום היום נאכפת או לא, בטוח היא יותר רחבה מפעולות פיקוח ספציפיות של הרשות

עמית יוסוב עמיר:  אנו לא פה משנים את המצב הקיים

עמית יוסוב עמיר:       בגלל ההערות הנכונות מאוד שנשמעות מצד המכון הישראלי לדמוקרטיה ואחרים, חשוב לומר

עמית יוסוב עמיר:  לא באה הממשלה לפה בתפיסה זחוחה שאומרת: כל דיני עיבוד המידע טובים, נמשיך ונתקדם כך עוד עשרות שנים

עמית יוסוב עמיר:  ישבנו פה בדיון פתיחה, הצגנו את מה שמוכר לאדוני, תיקון 14, לצידו תיקון 15 מתוך התפיסה שצריך לשנות את דיני עיבוד המידע בכללותם ולאפשר עוד בסיסי עיבוד מידע ולצידם לקבוע את הכלל הגדול שאומר: אם אין לך בסיסי חוקי לעיבוד מידע, אתה לא מעבד את המידע

עמית יוסוב עמיר:  מטבע הדברים אי אפשר לקבוע את הכלל האחד מבלי לקבוע את הכלל האחר

עמית יוסוב עמיר:  לכן פה חשוב לנו לומר – במקרה זה אנו לא משנים לא את הדין ולא את מצבו המשפטי של תאגיד או גוף כזה או אחר שהוא מראש היה - אם פעל כדין והרשם שהיום הופך להיות ראש הרשות לא אמר לו אחרת – הכול בסדר

עמית יוסוב עמיר:  אם הרשם, היום הופך להיות ראש הרשות, אמר לו: לדעתי אתה אוסף את המידע למאגר מידע שלך שלא כדין, ואז במצב המשפטי כמו שהוא היום אומר: אני לא רושם את מאגר המידע שלך, המצב החדש אומר: אני מורה לך להפסיק את ההפרה, מתחילה הידיינות בדיוק באותם סעיפים, באותן עילות, שעומדות אותן הגנות לפי החלקים השונים בחוק הגנת הפרטיות

עמית יוסוב עמיר:  אנו לא משנים את הנושא הזה

עמית יוסוב עמיר:  אנו לא אומרים שלא נדרש בו שינוי

עמית יוסוב עמיר:  נדרש בו שינוי

עמית יוסוב עמיר:  הוא שינוי יסודי, מהותי, וצריך תיקון לחקיקה הגדול שיסדיר את בסיסי עיבוד המידע והתכליות התואמות, ולצידם את כל הזכויות החשובות והמהותיות שמוקנות לנושאי המידע ואת כל חובות האחריות על מעבדי המידע, וזאת חבילה גדולה ומכובדת של הוראות חקיקה שיצטרכו להידון כמקשה אחת

עמית יוסוב עמיר:  אנו כרגע לא מציעים לשנות זאת

שמחה רוטמן: בבקשה

איה מרקביץ: נכון שההצעה הנוכחית לא משנה מלשון החוק

איה מרקביץ:  הבעיה היא שאומנם העיצום הכספי לא נהיה צמוד לקביעת- - - אבל קורה צעד אחד אחר כך

איה מרקביץ:  ניתנת הוראה, התרה מינהלית, כל צעד אחר שנקבע בתיקון 14, בסופו של דבר נגיע למצב שהרשות מסתכלת על פעילות עיבוד מסוימת, לא כפופה לסעיף 2 כי לא נופלת בתוך 11 מקרים של פגיעה בפרטיות, אין חובה לבקש הסכמה, אין בסיס חוקי אחר שקיים בחוק ועכשיו הרשות נדרשת לפרש האם הפעילות היא מפרה או לא

איה מרקביץ:  אולי הרשות תגיד: יש פה הפרה של עיקרון צמידות המטרה כי אנו רואים פה מידע למשל בדוגמה של היושב-ראש, שחייל בעזה אסף מידע לשימושו הפרטי, ואחרי זה אמר: אני רוצה להפוך את זה לפומבי, שם זה באינטרנט, הנה רשומון של מה קורה בעזה – מתוך הרבה מידע אישי של חיילים, של עזתיים, של אחרים

איה מרקביץ:  בעצם מאיפה מגיעה פגיעה שיש פה הפרה של המטרה? המידע לא נמסר אז אין פה סעיף 2(9) כלשונו

איה מרקביץ:  אין לנו דרך לעקוב אחר התהליך הזה

איה מרקביץ:  כאילו אנו מקנים את הסמכות לרשות להחליט מה המטרה לכתחילה ומתי היא מופעלת

איה מרקביץ:  נכון שזה לא מהמצב החוקי היום, אבל עכשיו זה מלווה בסנקציות מאוד כבדות כולל הסנקציה הפשוטה של לומר: הפעילות הזו מפרה, תפסיקו אותה

איה מרקביץ:  זה משבש מאוד דרמטי

איה מרקביץ:      ואם יורשה לי להוסיף דוגמה מחיי היום יום, לא כל המקרים הכי טיפוסיים ורגילים של עיבוד מידע בחיי השוק והמשק היום בכלל נכנסים לסעיף 2, ולכן אין דרך בכלל להסדירם

איה מרקביץ:  למשל המקרה הזה

איה מרקביץ:  מעסיק שנותן לעובדים שלו מכשירים, תוכנות, מחשב וכל דבר אחר, ומבצע ניטור על המחשב הזה כדי להגן על אינטרסים עסקיים מקובלים, לגיטימיים, ברורים

איה מרקביץ:  נגיד מידע של לקוחות שיש בתוכו מידע רגיש, בין אם פרטי ובין עם רגישות מסחרית אחרת

איה מרקביץ:  המידע הזה לא נאסף ישירות מהעובד

איה מרקביץ:  המכשיר שלו מנוטר אז אנו לא נופלים לחובת ההודעה לפי סעיף 11

איה מרקביץ:  אין פה פנייה לאדם בבקשה לקבל מידע כדי לנהל ולהחזיק אותו בתוך מאגר

איה מרקביץ:  זה יושב על המחשב שלו

איה מרקביץ:  זה אוסף נתונים מהמכשיר עצמו, נתוני שימוש

איה מרקביץ:  זה לא בילוש והתחקות שמהווים הטרדה או הטרדה אחרת כי אם אני לא מודעת לזה שהמחשב שלי מנוטר זה לא מטריד אותי

איה מרקביץ:  זה לא נופל לצילום ברשות יחיד

איה מרקביץ:  זה לא יהיה הפרת חובת סודיות מכוח הדין

איה מרקביץ:  אני לא מצליחה לראות איך זה נכנס לאף אחד מהמקרים בסעיף 2 שמהווים פגיעה בפרטיות, ואם המקרה הזה כן נראה לכם נכנס יש הרבה מקרים אחרים שבהם אתם פונים לצד שלישי כדי לאסוף מידע על האדם ולא פונים אליו פה, ואין לנו חובה לקבוע בסיס חוקי

איה מרקביץ:  בסוף אנו נשארים במצב שאין למי שרוצה לעבד את המידע באופן חוקי שום דרך לדעת איך להכווין את ההתנהגות שלו לפי החוק דהיום ואנו נותנים את כל הסמכות לרשות להפעיל שיקול דעת

שמחה רוטמן: מבחינה זו צודקים ברשות להגנת הפרטיות שאומרים: סופו של דבר, על מה שאת אומרת, נתנו לך רגולציה עצמית עד שתיתקעי בקיר, מה שלא היה לך עד היום

שמחה רוטמן:  זה לא חסר בסיס, הטענה הזאת

שמחה רוטמן:  אפשר להתווכח אם מספיק טובה או לא

שמחה רוטמן:  אם צריך יותר

איה מרקביץ: יוכלו לומר לי- -     

שמחה רוטמן: יכולים לעשות זאת גם היום והיום היו תופסים אותך על עצם הקמת המאגר עוד לפני השאלה מה עשית בו

שמחה רוטמן:  הם יגידו לך: לא רשמת

שמחה רוטמן:  על זה הורדנו אותם מהראש שלך, על לא רשמת, ועכשיו אם יחשבו שמה שעשית במאגר לא בסדר ישלחו לך התרעה ויגידו: לדעתנו את אוספת מידע שלא כחוק

נעמה מנחמי: דווקא זה יהפוך את האכיפה שלהם להרבה יותר אפקטיבית

נעמה מנחמי:  עכשיו הם מקבלים דיווח מסודר של כל מאגר מעל 100,000 איש שאומר מה בדיוק הם עושים ואיזה שימוש, מה המטרות

נעמה מנחמי:  הרבה יותר קל להבין את זה ולאכוף את זה

שמחה רוטמן: זה לא באג

שמחה רוטמן:  זה פיצ'ר

נעמה מנחמי: בסדר זה פיצ'ר אבל הפיצ'ר הזה אי אפשר לומר שלא משנים פה את הדין

שמחה רוטמן: אף אחד לא אמר את זה

רחל ארידור הרשקוביץ: בדקתי

רחל ארידור הרשקוביץ:  התרעה מינהלית היא סמכות שברשות – לא חובה

שמחה רוטמן: לא הגענו לזה

ראובן פלדמן: מודל העיצום הכספי בתוך תיקון 14 על סעיף 8א הוא מודל דו שנתי

ראובן פלדמן:  מדבר ספציפית על סעיף 8א, ולא בכדי בגלל הדברים שהועלו

רחל ארידור הרשקוביץ: חברה פרטית שהיא לא גוגל אלא משהו יותר קטן ישראלי מקבל הודעה שהרשות מתחילה בהליך הפרה עליו

רחל ארידור הרשקוביץ:  יש לזה משמעויות מבחינת גיוסי כספים או קרנות הון סיכון שיתמכו בו

רחל ארידור הרשקוביץ:  מבחינת המשך העיבוד – יש לנו כעת שעת כושר

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  אנו מאוד רוצים את הנוספים

שמחה רוטמן:  אני רק אומר, עדיין, לכל גורם יכולה להיות האפשרות לפנות לפרה רולינג, כל מיני דברים זה אפשרי

שמחה רוטמן:  אבל קודם כל צריך להבין מה קרה פה

שמחה רוטמן:  במילים שלי, לטובת הדיון, אני מציג את העמדה בקיצוניות, נא לרשום לפרוטוקול

שמחה רוטמן:  לא להיעלב, גלעד, היה לנו פה פיראט בשם הרשות להגנת  הפרטיות שהחליט מה הוא רוצה

שמחה רוטמן:  במקרה הקיצוני היה יכול להחליט: לא רושם לך את המאגר, תוקע אותך, עושה מה בראש שלו

שמחה רוטמן:  אומר: אמשיך להיות פיראט, קצת פחות, אבל אהיה פיראט לא בשלב הראשוני שגובה ממך דמי מעבר בשנייה שאתה רוצה לעבור אלא רק אם אחשוד בך באופן מיוחד, אבל עדיין אני שאחליט בשאלה מהי הסמכה ומהי מטרה לפי כללים שרק אני קובע, אבל עכשיו יהיה לך קצת יותר קל להתמודד מולי

שמחה רוטמן:  פעם לא היית יכול להתחיל לעבוד בלעדיי

שמחה רוטמן:  עכשיו אתה יכול

שמחה רוטמן:  פעם לא היה לך הליך התרעה - היום יש לך, וגם יש לך עליי איזה ערעור לבית משפט ומנגנון מובנה וגידור סיכון

שמחה רוטמן:  כלומר גם מי שתפס את הרשות כשרירותית לחלוטין ולא מפעילה שום שיקול דעת מובנה ובעייתי, גם מי שתפס אותה כך, עכשיו הקהינו קצת את שיניה

שמחה רוטמן:  את אומרת שצריך יותר לעשות זאת במובן הזה

שמחה רוטמן:  מצד שני, חיזקנו אותה במובן הזה שכשהיא סוגרת - יש לזה גם משמעות

שמחה רוטמן:  עד כה תיאור לא הגון של הרשות להגנת הפרטיות אבל לטובת קטגורו של השטן

ראובן פלדמן: לעניין הפרה רולינג שאדוני הזכיר, הרשות עונה על אלפיים פניות ציבור לשנה

נעמה מנחמי: כמה מהן פרה רולינג?     

ראובן פלדמן: יש לנו אלפיים פניות כולל בשאלות משפטיות

ראובן פלדמן:  לא צריך כותרת של פרה רולינג

נעמה מנחמי: כמה בשאלות משפטיות? הרבה מהפניות- -     

ראובן פלדמן: מאות רבות של פניות

ראובן פלדמן:  אנו עונים כל הזמן

שמחה רוטמן: יש פה נקודה שיש לתת לה מענה

שמחה רוטמן:  אל"ף יכול להיות פרה רולינג

שמחה רוטמן:  יותר מזה, עד היום – במידה מסוימת באנו להקל וקצת הקשינו

שמחה רוטמן:  עד היום רציתי פרה רולינג – באתי לרישום מאגר

שמחה רוטמן:  אמרתם לי: לא – היה לי מנגנון לערעור על זה שאתם לא רושמים אותי

שמחה רוטמן:  על פרה רולינג אין לי מנגנון ערעור מיוחד והדרך היחידה שלי לערער היא לחטוף ולהתווכח

שמחה רוטמן:  זה נקודה- -     

ניר גרסון: לפי המנגנון החדש תהיה אפשרות לערור עתירה מינהלית, על הוראה להפסיק- -      

שמחה רוטמן: זה לא אותו דבר

שמחה רוטמן:  אני רוצה את המאגר שלי שיושב על המצלמה של הכותל

שמחה רוטמן:  פעם הייתי אומר לכם: אני הולך להקים מאגר כזה, הייתם מסרבים, הייתי הולך לבית משפט על זה

שמחה רוטמן:  הייתה לי אפשרות לתקוף אתכם שם

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לתקוף אתכם על הלא שלכם

שמחה רוטמן:  הדרך היחידה שלי לתקוף את התזה שלכם – לעשות בניגוד לעמדתכם, לחכות שתפתחו נגדי הליך הפרה ואז ללכת עליכם לבית משפט

שמחה רוטמן:  בהקשר הזה קצת מקשה עליי

ניר גרסון: אדוני אומר שצריך לחזור לרישום

שמחה רוטמן: צריך למצוא פתרונות לזה, אבל זו בעיה

ניר גרסון: בדוגמת הפיראט שלך אדוני, הסעיף שאנו מציעים, הרשות לא מקבלת קארד בלאנש

גלעד סממה: אדוני, כל ארגון שמעוניין בכך מוזמן לפנות לרישום

גלעד סממה:  אם זה המנגנון שיסייע- - -     

שמחה רוטמן: כרגע לא עשינו זאת בחוק

שמחה רוטמן:  בבקשה

שמחה רוטמן:  זה סוג של הצעה לפתרון

ענר רבינוביץ׳: היו פה קודם שאין פה הרחבה של הסמכות אבל יש פה, שהיום לא קיימת

ענר רבינוביץ׳:  כלומר שהרשות לגבי הפרות של סעיף 2 פתאום כן יכולה לנקוט בעיצומים

ענר רבינוביץ׳:  כיום הפרק הזה לא בסמכות

שמחה רוטמן: להבנתי לא

שמחה רוטמן:  למה - עיצומים – עיצומים

שמחה רוטמן:  לא היה עיצומים – מנגנון

שמחה רוטמן:  לצורך העניין ניהול מאגר ללא רישום, אם היום היית פונה ומבקש לרשום מאגר שלדעת הרשם, מפר סעיף 2, לא היו נותנים לך לרשום

שמחה רוטמן:  הייתה לך עבירה פלילית, קנס מינהלי

שמחה רוטמן:  זה היה על הפרה של מאגר מידע שמחזיק מאגר מידע בניגוד להוראות סעיף 2

ניר גרסון: וגם אחרי התיקון המוצע זה יהיה הפרה של סעיף 8א

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  זה מטריד אותי, אבל המצב היום היה שאם היית מנסה לרשום מאגר שלדעת הרשם מפר את סעיף 2, הרשם היה אומר לך: לא מרשה לך לרשום ואם היית בכל זאת רושם או מראש לא רושם כי לא שואל אותו – היה נוקט נגדך סנקציה פלילית עם אחריות קפידה על ניהול מאגר לא רשום או על זה שלא רשמת או על זה שפעלת בניגוד לרישום

ענר רבינוביץ׳: עד היום ההגדרה של מאגר מידע ושל מידע הייתה מאוד מצומצמת כך ש - רשימה סגורה, מצומצמת

ענר רבינוביץ׳:  הרשות ניסתה להרחיב אותה

ענר רבינוביץ׳:  לסגור את ההסבר – נאמר פה קודם לגבי הסכמה מדעת, לגבי הבעיה שהרשות תחליט בדיעבד מהי המטרה, תחליט מה זה מדעת

ענר רבינוביץ׳:  עד היום היא לא נדרשה לזה, וכשהיא נדרשה, היא או בתי משפט נמנעו מזה ובצדק

ענר רבינוביץ׳:  אין לנו בסיסים חוקיים אחרים

ענר רבינוביץ׳:  אנחנו צריכים אותם – אחרת הכול נתון בשיקול הדעת של הרשות

שמחה רוטמן: מסכים איתך

שמחה רוטמן:  זה מצב גרוע אבל איך זה שונה מהמצב היום?     

ענר רבינוביץ׳: שהרשות יכולה כן לתקוף אותי לפי הפרות של סעיף 2 שהיום לא יכולה לעשות זאת אגב מה שנטען

ענר רבינוביץ׳:  העיצום הכספי הוא מה שמשנה

שמחה רוטמן: חברים, הנקודה ברורה

שמחה רוטמן:  הוצע פה חלק מהדברים שנרשום בצד למשל רישום וולונטרי מי שמבקש פרה רולינג ורוצה לתקוף אותו

שמחה רוטמן:  זה נותן מענה למשהו

עמרי רחום טוויג: כשרשות מינהלית נותנת החלטה, גם אם בבקשה מקדימה כשההסדר הזה מוסדר בחוק- -      

שמחה רוטמן: אבל לא מוסדר בחוק

עמרי רחום טוויג: היה דיון באחד הדיונים הקודמים- -      

שמחה רוטמן: לכן אמרתי – אפשרות אחת היא מיסוד נושא הפרה רולינג כולל עתירה על הפרה רולינג

שמחה רוטמן:  אפשרות שנייה, רישום וולונטרי שזה המקבילה של פרה רולינג

עמרי רחום טוויג: פרה רולינג מניב עתירה מינהלית על החלטותיו בהגדרה

עמרי רחום טוויג:  זה קורה גם בהקשרים אחרים

נעמה מנחמי: לגבי סעיף 8 רצינו לחדד את השאלה של ההגנות, כלומר האם סעיף 8 נכון להוסיף לו רק את ההגנה או נכון לייבא חלק מההגנות של 18 במיוחד עכשיו כשהבאנו את סעיף 2 לתוך מאגרי המידע

נעמה מנחמי:  אתה בטח תגיד שככל שהבאנו את סעיף 2, הבאנו גם את 18

עמית יוסוב עמיר: הנושא נדון בישיבה הקודמת

עמית יוסוב עמיר:  סעיף 18 לא חל על פרק ב

עמית יוסוב עמיר:  הוא חל על הפרת החוק

עמית יוסוב עמיר:  אם הפרת החוק וההוראה לפי חוק זה היא הפרה של סעיף 2, לסעיף 2 יש ההגנות לפי סעיף 18

עמית יוסוב עמיר:  לכן לא צריך להביא אותם לכאן

שמחה רוטמן: ההגנה של סעיף 18 על סעיף 2, לפי סעיף 2ד, היא פי אלף יותר רחבה ממה שאתה נתת בסעיף 8א2

עמית יוסוב עמיר: זה במצטבר

עמית יוסוב עמיר:  שני דברים נפרדים

עמית יוסוב עמיר:  חשוב להבהיר לפרוטוקול

עמית יוסוב עמיר:  חשבתי שהנושא הזה כבר נדון

שמחה רוטמן: אני לא זוכר שדיברנו על תחולת 18

עמית יוסוב עמיר: נדון

עמית יוסוב עמיר:  זו האמירה - אם אני בעל שליטה במאגר מידע, מפר לכאורה את אחת מהוראות סעיף 2, עומדות לו ההגנות לפי סעיף 18

עמית יוסוב עמיר:  אם הגנה אכן עמדה במבחנים הפנימיים של סעיף ההגנות אז הוא מוגן והאיסור בסעיף 18 כאן לא יחול

עמית יוסוב עמיר:  אם ההגנה לפי סעיף 2 לא עמדה לו, גם כאן לא תעמוד לו

נעמה מנחמי: יש לי שאלה

נעמה מנחמי:  אם אני עיתונאי ויש לו מאגר שהשגתי תוך כדי בילוש כלומר אני נכנסת לסעיף 2 ואיתו נכנסת להגנות של חובה מקצועית – אני מסודרת

נעמה מנחמי:  אבל אם אני עושה זאת בלי להגיע לרמת בילוש והטרדה אלא סתם מארגנת לי מאגר מידע ולא נכנס לרף של סעיף 2, אז אין לי הגנות

עמרי רחום טוויג: אבל גם אין הפרה, כי עיבוד מידע כשלעצמו לא דורש שום בסיס חוקי

נעמה מנחמי: זה גם חלק מהבעיה שלנו

רחל ארידור הרשקוביץ: אם כל הרעיון הוא שאם אני נכנסת לסעיף 2 יש לי ההגנות בסעיף 18, ואם אני לא נכנסת לסעיף 2, אין הפרה, על מה חלות ההגנות שאתם מציעים?      

עמית יוסוב עמיר: שאלה טובה

עמית יוסוב עמיר:  זה סעיף קלאסי של הגנת שוק, לצורך העניין בלי קשר להגנות – לא תמיד ההגנות עומדות

עמית יוסוב עמיר:  ההגנה הספציפית פה היא הגנת שוק לגורם אחר שקיבל את המידע

עמית יוסוב עמיר:  לא למפר

עמית יוסוב עמיר:  אדם א' הפר סעיף 2, או חוקים אחרים שאין להם הגנות

עמית יוסוב עמיר:  חוק שירותי מידע פיננסי – אין שם בגנות

עמית יוסוב עמיר:  יש הרבה דברי חקיקה שלא נקבעו בהן הגנות

עמית יוסוב עמיר:  הוא הפר

עמית יוסוב עמיר:  גם אם הפר את סעיף 2 לא עומדת לו הגנה

עמית יוסוב עמיר:  עכשיו הוא מעביר אליי את המידע

עמית יוסוב עמיר:  אני לא יודע ולא היה עליי לדעת על ההפרה אז אני מוגן מהפרת ההוראה- - - להחזיק את המידע שהתקבל, נצבר או נאסף

שמחה רוטמן: לא הבנתי כלום

ראובן פלדמן: ההגנה בסעיף קטן (2) מיועדת לא לפוגע- - -     

שמחה רוטמן: אני מבין אבל על זה אמרו חז"לינו לא תהא כהנת כפונדקית, דהיינו לא ייתכן שההגנה על הצד השני בתום לב תהיה פחותה מההגנה על מי שאסף את המידע

עמית יוסוב עמיר: לא, זה מצטבר

שמחה רוטמן: זה לא מצטבר בכלל כי אם אני מחזיק מידע פרטי, הוא הגיע אליי שלא כדין כי אני אספתי אותו, אתה אומר – חל סעיף 18

שמחה רוטמן:  יכול להיות

שמחה רוטמן:  מה סעיף 18 אומר – אם לא ידעתי ולא היה עליי לדעת את אפשרות הפגיעה בפרטיות, אני מוגן

שמחה רוטמן:  בנוסף, יש לי רשימה ארוכה של הגנות

שמחה רוטמן:  כלומר אותה הגנה שכתבת לצד ג', חלה על צד ב'

עמית יוסוב עמיר: היא מהותית

שמחה רוטמן: גם פה זה תום לב

שמחה רוטמן:  אתה אומר – הוא לא ידע ולא היה עליו לדעת, אבל היה חסר תום לב

ראובן פלדמן: על זה שמישהו אחר פגע

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  אשאל לפרוטוקול – האם סעיף 2 חל על אדם שלא ידע ולא היה עליו לדעת אבל פועל בחוסר תום לב לעניין הפגיעה בפרטיות?     

עמית יוסוב עמיר: הוא קודם צריך לפגוע

שמחה רוטמן: אבל אתה עושה הסוף מההתחלה

עמית יוסוב עמיר: לא

עמית יוסוב עמיר:  ננסה להסביר שוב

עמית יוסוב עמיר:  נכשלנו בהסברנו

עמית יוסוב עמיר:  קודם כל, בשביל שסעיף 8א המוצע ייכנס לתוקף קודם כל צריכה להיות פגיעה

שמחה רוטמן: הייתה פגיעה בפרטיות

שמחה רוטמן:  גלעד פגע בפרטיות שלי, בלש אחריי, וגילה בדיוק, עשה רישום מתי אני מגרד באוזן ימין

שמחה רוטמן:  זה מאוד מטריד אותי – הפרה של הפרטיות

שמחה רוטמן:  אני בא אליו בטענות

שמחה רוטמן:  הוא אומר לי: לא ידעתי שאתה רגיש לגירודים באוזן ימין

שמחה רוטמן:  לא חשבתי שזה עלול להטריד אותך

שמחה רוטמן:  פעלתי בתום לב, לא ידעתי ולא היה עליי לדעת

שמחה רוטמן:  גלעד מוגן

שמחה רוטמן:  איזה כיף לו

שמחה רוטמן:  אתה אומר – מאחר שגלעד מוגן, גם מי שמקבל ממנו את המידע מוגן באותה מידה

שמחה רוטמן:  נניח שגלעד לא היה תום לב וידע שאוזן ימין שלי מאוד רגיש אצלי שאוספים את המידע מתי אני מגרד אותה

שמחה רוטמן:  אבל העביר את המידע לראובן, וראובן לא ידע ולא היה עליו לדעת שהנושא אצלי ממש בילוש והתחקות או חשב שגלעד כן חשב שלא יודע שזה בתום לב והיה עליו לדעת

שמחה רוטמן:  רחמים גם לא ידע

שמחה רוטמן:  אחרי שראובן לא ידע הוא גם מוגן

שמחה רוטמן:  אתה לא צריך תום לב

שמחה רוטמן:  גם אם אתה חסר תום לב

שמחה רוטמן:  מה קורה אם אתה עושה את זה לא בתום לב אלא במציאות שמוטלת עליך חובה חוקית, מוסרית, חברתית או מקצועית לעשותה? כלומר לגלעד אין חובה חוקית, מוסרית או חוקית לעשות זאת אבל לך יש ראובן

שמחה רוטמן:  אז אתה מוגן או לא?     

עמית יוסוב עמיר: לא

שמחה רוטמן: למה? גלעד בא בלי חובה חוקית, אסף את המידע על אוזן ימין שלי, אבל לראובן יש עניין חוקי לדעת למה חשוב לי

עמית יוסוב עמיר: מוזמן לאסוף את המידע

שמחה רוטמן: אסף את המידע מגלעד, אז הוא לא מוגן

שמחה רוטמן:  מה ההיגיון?     

עמית יוסוב עמיר: כי המטרה פה היא לא להכשיר איסופי מידע לא חוקיים אלא להגן על מי שלא ידע ולא היה עליו לדעת שמישהו אחר עשה משהו לא חוקי

עמית יוסוב עמיר:  אם הוא יודע על הפרת חוקיות, יש פה עניין בסיסי

עמית יוסוב עמיר:  נעשתה פעולה לא חוקית

עמית יוסוב עמיר:  צריך להפסיק אותה

עמית יוסוב עמיר:  לא להמשיך לצבור ולאסוף אותה

עמית יוסוב עמיר:  אחר כך יש - מה קרה בדיעבד עם המאגר

עמית יוסוב עמיר:  אם עכשיו לראובן יש הגנה משל עצמו, הוא יכול להפעיל אותה

שמחה רוטמן: מאחר שסעיף 18 מאוד-מאוד רחב, ומאפשר למעשה תוך ביצוע עיסוקו של פוגע כדין ובמהלך עבודתו רגיל לאסוף מידע, שזה כמעט כל היושבים פה

ניר גרסון: לא, לא כך זה פורש בפסיקה

שמחה רוטמן: אבל הוא חל על 2

שמחה רוטמן:  העסק שלי הוא לאסוף מידע על כל המבקרים בכותל

שמחה רוטמן:  אני מוכר את המידע הזה לסינים

שמחה רוטמן:  מזה אני מתפרנס

שמחה רוטמן:  נשאלת השאלה אחרי שאני מעבד להם את המידע כמו שצריך ומחבר לעוד מאגרי מידע שאספתי ועשיתי סקריפינג ויש לי מאגר מידע מטויב של כל אדם, גם היכן גר, תעודת הזהות וגם מתי ביקר בכותל פלוס ביומטרי

שמחה רוטמן:  זה העסק שלי

שמחה רוטמן:  אספתי את המידע בעצמי, לבד

שמחה רוטמן:  אני מוגן לפי סעיף 18

ניר גרסון: לא בטוח

ניר גרסון:  זה לא כך פורש בפסיקה

ניר גרסון:  מהלך עבודה רגיל לא נותן קארד בלאנש אלא עבודה לפי כללי אתיקה מקובלים וכו'

ניר גרסון:  לא בהכרח מוגן

שמחה רוטמן: המילה לא בהכרח מלחיצה אותי

עמית יוסוב עמיר: יש הרבה מאוד פסיקה על סעיף 18

עמית יוסוב עמיר:  אנחנו פה בעולם- -      

שמחה רוטמן: כל הדיון היפה שאנו מנהלים פה כמעט שעה, ואני רואה את חוסר הסבלנות המוצדק של גלעד בעצם קיומו, רק מראה כמה אנו מסבכים את עצמנו בזה שאנו לא עובדים בדרך המלך

שמחה רוטמן:  אנו לוקחים את סעיף 2, מלבישים עליו את סעיף 18, אומרים שזה חל על מי שאוסף את המידע אבל לא חל על מי שמעבד את המידע, ומי שמקבל את המידע ומי שלא, ואז אם ידע על זה ולא ידע- -     

ניר גרסון: ההפרות של 2 חלות גם אם ידע, מי שמקבל

שמחה רוטמן: אבל אני לא יודע אם מתקיימות ההגנות של 18

שמחה רוטמן:  אני חושב ש-2 הופר אבל לא יודע שההגנות לא התקיימו, אז אתה מנסה להלביש לי את הידיעה על ההגנות? זה לא תום לב? האם יש הבדל בין מה שכלול ב-2 למה שכלול ב-18 מבחינת כללי הידיעה? אתם מבינים? אנחנו מעקמים את כל העולם, העיקר לא לעשות עבודה מסודרת

שמחה רוטמן:  התוצאה, שיש לי פה חמישה מקרים, שעד עכשיו לא הבנתי - עלו לאורך כל הדרך פה כמה מקרים שאני לא הבנתי מה אני כבעל מאגר מידע אמור לעשות

שמחה רוטמן:  מה אני צריך לברר כדי לדעת שהכול בסדר? האם אני צריך לדעת שפלוני אלמוני אומר לי: אספתי מלא מידע אבל אני עיתונאי ואז ממילא מותר לי פחות או יותר לעשות מה בראש שלי

עמית יוסוב עמיר: לא מדויק

שמחה רוטמן: בפועל מצד פסיקת בית המשפט פחות או יותר, יש הרבה הגנות, ולכן אם עיתונאי מעביר לי את המידע גם אם הוא המידע הכי רגיש שיש אני לא צריך שום הסכמה ושום צמידות מטרה

שמחה רוטמן:  או כן

שמחה רוטמן:  לא יודע

שמחה רוטמן:  וכל האירוע הזה, ולא צריך ליידע, ולא צריך – טוב שהורדנו את ה- - - וכל זה, ואז אני שואל את עצמי, 18 חל על 2, אז לא חל סעיף 8א או כן חל סעיף 8א ואז ההתרעה ומה ידעת ולא ידעת

שמחה רוטמן:  זה נורא מסורבל

עמית יוסוב עמיר: אנחנו הולכים בצדק לנקודות הקצה יש היגיון מסוים

שמחה רוטמן: זה מה ששאלה אותך נעמה

שמחה רוטמן:  אם אנו אומרים שרוב מוחלט של מאגרי המידע לא מתקבל המידע מהאדם עצמו- -      

עמית יוסוב עמיר: לא כל הוראות הדין מסתכמות בסעיף 2 לחוק הגנת הפרטיות

עמית יוסוב עמיר:  יש חוק שירות המידע פיננסים

עמית יוסוב עמיר:  מגדיר שימושים מותרים ואסורים במידע פיננסי, על ידי גופים שמוסדרים בחוק

עמית יוסוב עמיר:  יש חוק נתוני אשראי, הוא מגדיר שימושים מותרים על ידי גופים- -     

שמחה רוטמן: אז אתה אומר שאם מעבירים לא מכשיר

שמחה רוטמן:  חשוב מאוד

עמית יוסוב עמיר: חוק זכויות החולה שמסדיר מטפלים ומוסדות רפואיים

עמית יוסוב עמיר:  יש שורה ארוכה של דברי חקיקה

עמית יוסוב עמיר:  ההגנות אי אפשר סתם להחיל

שמחה רוטמן: אתה מצפה מכל מי שמקבל דאטא בייס שיצטרך לעשות בדיוק את הניתוח הזה

שמחה רוטמן:  זה מה שאתה מצפה

עמית יוסוב עמיר: יש סיבה שיש פה אגף מסוים שלא כל הזמן קופץ – בסוף אנחנו לא ממציאים פה

עמית יוסוב עמיר:  גופים שמייצגים חברות עסקיות

עמית יוסוב עמיר:  אני חוזר, ברור שהרעיון בעצם לאסדר כל מיני מקרים של עיבוד מידע, שנורמטיבית חברתית אנו חושבים שראוי אך לא נכנס לסעיף 2 לחוק הגנת הפרטיות כאפשרי, לאסדר את כולו – בין השרא עיתונות אבל שורה ארוכה של דברים אחרים - התגוננות בהליכים משפטיים, הגנה על מערכות המידע של העסק, כל הדברים האלה לעגן אותם דרך ההגנות, שזה מה שהמחוקק בחר – המציאות הטכנולוגית והכלכלית והחברתית של ימינו, זה לא הפתרון המוצלח ביותר בלשון המעטה

עמית יוסוב עמיר:  לכן צריך שינוי יסודי בעניין הזה

עמית יוסוב עמיר:  אנו עמלים מאוד לשם כך

עמית יוסוב עמיר:  זו התשובה האמיתית

עמית יוסוב עמיר:  רק להבהיר – החלופה של לומר: נחיל את ההגנות על עוד סעיף – מה זה משנה, סעיף יותר או פחות? זה משנה מאוד כי הרופא שיש בידיו מידע רפואי או המוסד הפיננסי שמחזיק את המידע הפיננסי שלנו לפי חוק שירותי מידע פיננסי בשום פנים ואופן לא ילך לסעיפי ההגנות ויגיד: יש לי עניין אישי כשר אז אני מפר פה חוק שירותי מידע פיננסי

שמחה רוטמן: כי זה חוק אחר

שמחה רוטמן:  אבל מי שלא יהיה במסגרת החוק הזה- -      

נעמה מנחמי: אפשר להפריד בין הגנות שקשורות להפרת החוק הזה והגנות- -     

ראובן פלדמן: העיצום הכספי הוא בהליך דו שלבי

ראובן פלדמן:  כל ההגנות צריכות להיטען בשלב הראשון

ראובן פלדמן:  השאלה אם בכלל הייתה הפרה

ראובן פלדמן:  תבוא רשות ותגיד – אנו קודם כל מבקשים מסמכים, אחר כך שולחים מכתב הפרה לכאורה

שמחה רוטמן: התשובה ברורה

שמחה רוטמן:  זה שאנו עוברים, זה לא אומר שזנחנו את הדיון

שמחה רוטמן:  אנו עדיין מוטרדים, וזה כל הזמן מלווה אותנו לאורך כל הסעיפים

עמית זילברג: ההגדרה של מאגרי מידע הייתה אוסף של כל מידע על אדם

עמית זילברג:  עכשיו החזירו את זה שזה לא כולל שם, כתובת, טלפון, מייל וכו' כפי שהיו"ר אמר – רוצה לאגד מאגר ביומטרי

עמית זילברג:  על אותו עיקרון

עמית זילברג:  הבעיה היום שאם אני רוצה – אני מדבר על סעיף ההגדרות

עמית זילברג:  אם אני רוצה ללכת בתור עסק מסחרי או אדם פרטי, ולגנוב מאגר מידע שכולל רק שם ושם משפחה וטלפון, ולהפיץ את המידע שלי כך או אחרת, כאזרח שמופיע במאגר הזה אין לי שום סמכות לפנות אליהם ולומר לרשם שמפרים בכלל את החוק כי זה לא נחשב מאגר מידע

עמית זילברג:  אם אנו רוצים להתאים עצמנו ל-GDPR ההגדרות התואמות הן כל מידע על אדם

שחף קצלניק: אבל החוק היום אומר משהו אחר

שחף קצלניק:  דיברנו על זה לפני כשני דיונים

שחף קצלניק:  הטוב זה לכל מי- - -     

נעמה מנחמי: אתה מדבר על ההגדרה של מאגר מידע

עמית זילברג: כן, על 14

עמית זילברג:  ההגדרה של מאגר מידע הייתה אוסף של כל מידע על אדם

שמחה רוטמן: למעט היה

שמחה רוטמן:  היה בלמעט

שחף קצלניק: אדוני היושב-ראש ביקש מעבר לזה, שאם יש הנחיה של הרשות - גילוי דעת, שמדבר על כתובות מייל שגם לא ייחשב כחלק ממאגר מידע

שמחה רוטמן: נכון

עמית זילברג: פה הבעיה

שמחה רוטמן: שם, מען ודרכי התקשרות לא היה מאגר מידע עד היום

עמית זילברג: צריך להיות

שמחה רוטמן: כבודו יודע להציע הצעת חוק

עמית זילברג: אוסף של כל מידע על אדם

שחף קצלניק: למעט- -      

שמחה רוטמן: הנוסח החוקי נכון להיום, למיטב הבנתי – מאגר מידע, אוסף נתוני מידע המוצג באמצעי מגנטי אופטי ומיועד לעיבוד ממוחשב למעט – 1

שמחה רוטמן:  אוסף לשימוש אישי שאינו למטרות עסק או אוסף הכולל רק שם, מען ודרכי התקשרות, שכשלעצמו אינו יוצר אפיון שיש בו פגיעה בפרטיות לגבי בני אדם ששמותיהם כלולים בו ובלבד שלבעל האוסף או לתאגיד שבשליטתו אין אוסף נוסף ואנו הוספנו את המילים: לגבי אותם בני אדם, כלומר נכון להיום, בחוק, מאגר של שם, אימייל, כי זו דרך התקשרות, טלפון, שזה דרך התקשרות, אינו מאגר מידע לפי החוק

שמחה רוטמן:  זה המצב היום

שחף קצלניק: יש כרגע - - - שכן משנה

שמחה רוטמן: כשלעצמו אלא אם כן אני רשום שם למעלה: אוסף האנשים שהם סרטן או אוסף האנשים שהם עברייני מין

שחף קצלניק: תושבי ירושלים

שמחה רוטמן: זה לא פגיעה בפרטיות כי זה דרכי מען

שחף קצלניק: אבל זה מייחד אוכלוסייה

שמחה רוטמן: אם זה מייחד אוכלוסייה אז כן

שמחה רוטמן:  גם מאגר תפוצה באימייל של הקרן לפיצוי נפגעי גזזת – כן

שמחה רוטמן:  כי הוא מהווה פגיעה בפרטיות

שמחה רוטמן:  אבל אם זה לא הקרן לפיצוי נפגעי גזזת אז לא

שמחה רוטמן:  שאלה מצוינת, רק לא החוק

שמחה רוטמן:  לא רלוונטי

עמית זילברג: זה היה במאגר מידע

שמחה רוטמן: פרק שעוסק בדיוור ישיר

שמחה רוטמן:  אנחנו לא שם

שמחה רוטמן:  נמשיך

שמחה רוטמן:  הנקודות נרשמו

שמחה רוטמן:  יש פה דברים שאי אפשר לפתור אלא אם כן – אני מקווה שהדבר הזה נישאר פתוחים אליו

שמחה רוטמן:  ננסה בכל זאת לייבא לפחות תחילתו של תיקון 15 לתוך תיקון 14 כי בלי זה אנו מאוד מתקשים, אבל גם אם לא נעשה זאת, הלקח מפה הוא להסדיר נושא פרה רולינג או ערעור על פרה רולינג כי בלי זה אנחנו מייצרים פה פגיעה כמעט בלתי נסבלת

ראובן פלדמן: ראש הרשות הציע רישום וולונטרי

שמחה רוטמן: שזה סוג של פרה רולינג

שמחה רוטמן:  אני לא בטוח שזה נכון כי אז אתה אומר לאדם: אם אתה רוצה פרה רולינג, תירשם, שזה פוגע בו בהקשרים אחרים

שמחה רוטמן:  לא בטוח שרישום וולונטרי זה הכלי אבל פרה רולינג זה מנגנון אולי קצת יותר עם פרק זמן מסוים

שמחה רוטמן:  יש לחשוב על זה ולתת לזה מענה

שמחה רוטמן:  בבקשה

דן אור-חוף: אני רוצה להעיר מילה לתשומת הלב בעקבות הדיון

דן אור-חוף:  אני חושב שכל עוד לא יהיו לנו עיבודי מידע נוספים ותיקון 15, ההוספה של סעיפים 1 ו-2 בסעיף 8 וההפניה להגנות של סעיף 18 יוצרות אולי מכניזם אחר לעניין ההגנות האלה

דן אור-חוף:  עד היום ההגנות האלה למעט מקרים ספציפיים אולי של עיתונאים או אחרים שפורשו בפסיקה במידה רבה של צמצום, ההגנות הללו כרגע הן הדבר הכי קרוב שיש לנו לבסיסי עיבוד מידע אח

דן אור-חוף:  עניין אישי כשר אולי הכי קרוב שלנו לאינטרס הלגיטימי שיש בבסיסי העיבוד ב-GPDR ואני חושב שיש מקום אולי ואם אנו משאירים את המכניזם הזה עם ההוראה של סעיף 1 וההגנה של סעיף 2, צריך אולי גם לקחת בחשבון, שנדרשת פה פרשנות אחרת ממה שהייתה עד היום להגנות של סעיף 18

נעמה מנחמי: אני לא בטוחה שהוועדה אימצה את ההצעה הזו של ההגנות

נעמה מנחמי:  דן העיר, שככל שהוועדה תאמץ את החלופה הנוספת עם ההגנות, של הוספת עניין אישי כשר וחובה חוקית או מקצועית – הוא אומר שזה הדבר הכי קרוב שיש לנו לבסיסי עיבוד

נעמה מנחמי:  במצב זה הוא מקווה שתהיה פרשנות מאוד מרחיבה

דן אור-חוף: זה מחייב פרשנות אחרת, מאוזנת יותר שרואה בהגנה הזו לא כמקרה קיצון

נעמה מנחמי: זה קצת רתימת העגלה

עמית יוסוב עמיר: לא הבנתי שהחלופה הזו התקבלה

שמחה רוטמן: לא התקבל כלום

שמחה רוטמן:  היא עדיין בגדר חלופה

ראובן פלדמן: עמדתנו שאין מקום להכניס את ההגנות ספציפית בטקסט כפי שמוצע פה תחת הכותרת חלופה נוספת

ראובן פלדמן:  הסברנו איפה ההגנות נכנסות בבחינה האם הופר סעיף 2

ראובן פלדמן:  לכן עמדתנו שצריך להישאר עם הנוסח הראשון

שמחה רוטמן: להבנתכם מה הדלתא המעשית בין לעשות את החלופה הנוספת לבין להשאיר את המצב, מה ייכנס ומה ייפול בין החלופה הזאת?     

עמית יוסוב עמיר: יש פה צ'רי פיקינג מבין ההגנות הקיימות

עמית יוסוב עמיר:  הסברתי, אולי באריכות רבה מדי, למה אני חושב שזה רעיון לא טוב להחיל את ההגנות ישירות אבל מה שקורה פה, מתבצעת פעילות לא חוקית של איסוף מידע, אין לה הגנות, ואז יוצרים על בסיסה מאגר מידע

שמחה רוטמן: אם המידע נאסף שלא כדין, וידעת זאת, תגיד: במקרה כזה אין בעיה, שום הגנות לא יחולו עליך

שמחה רוטמן:  זה לא

שמחה רוטמן:  יש המון מקרים שבהם השאלה האם המידע נאסף או לא נאסף שלא כדין היא לא קליר קאט

שמחה רוטמן:  לחילופין, המידע יכול להיות שתייאסף כדין אבל עיבודו ייעשה שלא כדין

שמחה רוטמן:  ניקח את המקרה של המידע נאסף באופן מותמם, לקחנו המון מאגרי מידע מותממים שכל מאגר מידע בפני עצמו היה מותר להחזיק אותו ואפילו לא היה בגדר מאגר מידע כי לא כלל פרטים מזהים, ואני באמצעי טכנולוגי יצרתי את מאגר המידע באמצעות עיבוד – אספתי המון מידע שנאסף כדין

שמחה רוטמן:  כל אחת מפעולות האיסוף שעשיתי היו כדין

שמחה רוטמן:  הפעלתי עליו רברס אינג'נירינג מאוד חכם

עמית יוסוב עמיר: אנו לא בסעיף הזה כי המידע נצבר, נאסף כדין

עמית יוסוב עמיר:  עכשיו שימוש

עמית יוסוב עמיר:  אתה ב-2(9) או ב-10ב

שמחה רוטמן: מה?     

ראובן פלדמן: אנו בוחנים פה רק את חוקיות האיסוף

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  נוצר זה לא איסוף

שמחה רוטמן:  אני יצרתי אותו

עמית יוסוב עמיר: שנייה

עמית יוסוב עמיר:  אם אתה עומד להפר דין בפעולת עיבוד שלך, המידע כבר לא בלשון עבר

עמית יוסוב עמיר:  אתה אומר: אני רוצה לבחון אם פעולת עיבוד שלי חוקית או לא – זה לא הסעיף הזה

עמית יוסוב עמיר:  יש סעיף ספציפי שאוסר, נגיד 2(9) או 10ב שייקבע

עמית יוסוב עמיר:  לא משנה

עמית יוסוב עמיר:  זה לא הסעיף הזה

עמית יוסוב עמיר:  צריך סעיף עצמאי

שמחה רוטמן: כלומר מבחינתכם סעיף 8א עוסק רק במידע שנאסף בניגוד לחוק

עמית יוסוב עמיר: סעיף חוק אחר שיצירת המאגר הפרה

עמית יוסוב עמיר:  לא הסעיף הזה

עמית יוסוב עמיר:  הסעיף הזה נכנס לתוקף

עמית יוסוב עמיר:  התחלתי את הדברים ויש לסיימם – הסעיף הזה נכנס לתוקף קר אם יש סעיף אחר או בחוק הזה או בחוק אחר שאוסר על פעולה מסוימת ואני מפר את הסעיף הזה

ראובן פלדמן: בשלב היצירה, האיסוף או הקבלה

נעמה מנחמי: כלומר יש לנו כרגע לגישתכם, סעיף אחד בחוק, שעוסק במתי אסור לי לעשות משהו וזה קשור לשאלת הדרך שבה אספתי את המידע

נעמה מנחמי:  כלומר אם רק אספתי שלא כדין – יש עליי איסורים אבל כל היתר- -     

עמרי רחום טוויג: אספתי כי מישהו אחר עשה פעולה

עמרי רחום טוויג:  סעיף 8א מתייחס למצב שבו לפני הקמת מאגר המידע הייתה פעולה שלא כדין

עמרי רחום טוויג:  לא עצם הקמת המאגר

עמית יוסוב עמיר: צריך להפר כדי לאסוף, לקבל או ליצור את המידע במאגר – צריך להפר סעיף אחר

עמית יוסוב עמיר:  אם יש סעיף אחר שהפרתי

שמחה רוטמן: אני משאיר את זה כרגע

שמחה רוטמן:  מקווה שלא נצטרך לחזור לזה

עמית יוסוב עמיר: רק מסומן בצהוב במסמך ההכנה - חוזר לדיון הקודם – זה כמעט תוספת טכנית

עמית יוסוב עמיר:  בגלל שהורדנו את המחזיק, לפעמים בעל השליטה לא עושה פעולה בעצמו שהיא בגדר עיבוד

עמית יוסוב עמיר:  רק מרשה למחזיק לעבד

עמית יוסוב עמיר:  הורדנו את האחריות מהמחזיק

עמית יוסוב עמיר:  פה אנו אומרים לבעל השליטה: לא תרשה למחזיק גם לעבד כדי לא ליצור פה לקונה

שמחה רוטמן: נמשיכה

נעמה מנחמי: היה לנו סעיף ההפרה שתואם

נעמה מנחמי:  אפשר לדון בזה במסגרת סעיפי ההפרה או עכשיו

עמית יוסוב עמיר: הוא היה סעיף קטן (ד) של אותו סעיף וביקשת להעביר אותו

שמחה רוטמן: מצא ראש הרשות כי אדם בעל שליטה מעבד מידע או מתיר לאחר לעבד מידע עבורו, עיבד מידע במאגר מידע בניגוד להוראות סעיף זה, 8א, רשאי הוא להודיע לו שמעשיו מהווים הפרה של סעיף זה ולהורות לו ולמחזיק במאגר המידע להפסיק את ההפרה בתוך תקופה שיורה

נעמה מנחמי: יש פה שאלה, האם מורים לו להפסיק את ההפרה או מורים לו להפסיק את עיבוד המידע

נעמה מנחמי:  יכול להיות שההפרה שלי זה שלא ניתנה הודעה נגיד

שמחה רוטמן: בהתאם להפרה

נעמה מנחמי: ואז הפסקת ההפרה היא ליידע

נעמה מנחמי:  אבל הממשלה הציעה את הנוסח של הפסיק את עיבוד המידע

עמית יוסוב עמיר: יש פה שני נוסחים

עמית יוסוב עמיר:  ההפרה הוגדרה – ההפסקה היא של עיבוד המידע במאגר בלי שההפרה תוקנה

עמית יוסוב עמיר:  שוב, אני מזכיר, הייתה לנו ההגנה של פגיעה קלה

נעמה מנחמי: אבל זה נוסח שאתם העברתם

נעמה מנחמי:  הוא אמר: רשאי הוא להודיע לו שעיבוד המידע כאמור מהווה הפרה של סעיף זה ולהורות לו ולמחזיק במאגר המידע להפסיק את עיבוד המידע

נעמה מנחמי:  אני שואלת, האם התכוונתם לגרום לו להפסיק את עיבוד המידע או לגרום לו להפסיק את ההפרה או לגרום לו להפסיק את עיבוד המידע עד תיקון ההפרה? כל אחת מהאפשרויות האלה שונה

ניר גרסון: זה עשוי לכלול גם הפסקת עיבוד מידע, אבל אם ניתן להפסיק את ההפרה - אבל עשוי בהחלט לכולל הפסקה- -      

עמית יוסוב עמיר: אקרא את הנוסח שהצענו: מצא ראש הרשות בעל שליטה מעבד מידע או מתיר לאחר לעבד מידע עבורו בניגוד להוראות סעיף זה, רשאי הוא להודיע לו שעיבוד המידע כאמור מהווה הפרה של סעיף זה ולהורות לו ולמחזיק במאגר המידע להפסיק את עיבוד המידע בתוך תקופה שיורה

נעמה מנחמי: הנוסח שהצעת מורה להפסיק את כל העיבוד, ואני שואלת, האם נדרש – זה ניואנס שאולי כדאי להוסיף כי כתוב פה

עמית יוסוב עמיר: הכלל הוא בסעיף קטן (1) עליו דיברנו עכשיו בשעה האחרונה

נעמה מנחמי: האם אפשר פשוט לכתוב להורות לו להפסיק את ההפרה או את עיבוד?     

שמחה רוטמן: התשובה היא הנוסח הוא להפסיק את ההפרה, לא את ההפסקה של עיבוד המידע כי יכול להיות שהפסקת ההפרה לא קשורה לעיבוד המידע

שמחה רוטמן:  יכול להיות שזה חיצוני לעיבוד המידע

שמחה רוטמן:  יכול להיות שמצב שאגיד לך: אסור לך לאחסן את המידע הזה ללא הסכמתם של עשרת נושאי המידע האלה

שמחה רוטמן:  תרים אליהם טלפון, יאשרו לך – תוכל להחזיק את המידע

שמחה רוטמן:  הרמת הטלפון היא עיבוד מידע? הפסקת עיבוד מידע? לא

שמחה רוטמן:  המידע מעובד, ואמר אומר לו: אם תביא לי את ההסכמה של כל עשרת נושאי המידע האלה בתוך איקס זמן, הכול בסדר

שמחה רוטמן:  אז זה הפרה

רחל ארידור הרשקוביץ: אולי להפסיק את עיבוד המידע- - -     

שמחה רוטמן: יכול להיות שעיבוד המידע עצמו יהווה הפרה ויכול להיות שלא

עמית יוסוב עמיר: אני מציע ללכת פה עם ההצעה של המכון הישראלי לדמוקרטיה

עמית יוסוב עמיר:  תיקון ההפרה זה יותר נכון כי לפעמים זה לא רק הפסקה אלא גם תיקון רטרואקטיבי – יש לחזור לנושא המידע ולבקש הסכמה

שמחה רוטמן: תיקון ההפרה

שמחה רוטמן:  בסדר

נעמה מנחמי: אבל באיזה נסיבות יורה לו לתקן את ההפרה?     

שמחה רוטמן: ראש הרשות מצא, כי בעל שליטה במאגר מפר הוראות סעיף זה – רשאי הוא להודיע לו שמעשיו מהווים הפרה של סעיף זה ולהורות לו להפסיק את ההפרה

נעמה מנחמי: אני חושבת שזה מתכתב עם 3

שמחה רוטמן: לתקן את ההפרה

נעמה מנחמי: סעיף 3 אומר שהייתה הפרת הדין והמידע נמסר וכו'

נעמה מנחמי:  אפשר: לא יחול סעיף קטן (1) אף לאחר שבעל השליטה או מחזיק- - - היה עליו לדעת

נעמה מנחמי:  כלומר אם ראש הרשות סבור שהפרת הדין אכן קלת דעת, בעצם לא יחייב אותו לתקן את ההפרה

עמית יוסוב עמיר: זה שני דברים שונים

עמית יוסוב עמיר:  יש שתי אפשרויות: אל"ף, אם יש הפרה קלה של מישהו אחר זה סעיף קטן (3) אבל אנחנו - יכול להיות בעל השליטה עצמו

עמית יוסוב עמיר:  חידד פה אדוני היושב-ראש נכון, שאפשר לתת הזדמנות לתקן את ההפרה נגיד על דרך קבלת ההסכמה

עמית יוסוב עמיר:  זה לא חל רק על הנסיבות שבהן חל סעיף קטן (3) כי יכול להיות גם בעל השליטה עצמו, לא רק גורם אחר ולא רק אם ההפרה היא קלת ערך

עמית יוסוב עמיר:  לכן אני חושב שהנוסח שהוצע פה- -     

שמחה רוטמן: תיקון ההפרה

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:  הוראה למחזיק תהיה – תמחק, כי הוא לא יכול לתקן א ההפרה

שמחה רוטמן:  אולי כן

עמית יוסוב עמיר: תלוי בנסיבות

נעמה מנחמי: עוד דבר שהיה בדיון הקודם – חובת ההודעה

נעמה מנחמי:  היו הערות רבות של הוועדה ביחס לנוסח שהציעה הממשלה

נעמה מנחמי:  הממשלה מציעה כאן נוסח חדש

נעמה מנחמי:  לא כתבתי שזה ממשלתי כי בנוסח הממשלתי היה כתוב מועד ספציפי של ימים

נעמה מנחמי:  חשבתי שלא מאוד מוצלח, אבל זה ככלל הנוסח הממשלתי למעט ההצעה שלי, במקום להודיע על זהות בעל השליטה ומענו בישראל לכתוב את דרכי ההתקשרות עימו אלא אם יש עניין ספציפי במען שלו? האם המען הוא לצורך התקשרות או לצורך אחר? כי דרך ההתקשרות של אדם הרבה פעמים אימייל והמען משתנה והאימייל לא

ראובן פלדמן: אין לנו התנגדות

נעמה מנחמי: יצטרכו פחות לעדכן אתכם על שינויי מען

נעמה מנחמי:  נקרא את זה, כי זה נוסח חדש

נעמה מנחמי:  אנו בחובת הודעה, להבדיל מחובת הרישום

נעמה מנחמי:      (1) בעל שליטה במאגר מידע הכולל מידע בעל רגישות מיוחדת על אודות 100,000 אנשים או יותר, ושלא חלה עליו חובת רישום לפי סעיף קטן (ג), חייב למסור לרשות – אני מציעה, במקום ראש הרשות - בתוך X ימים מהתקיימות התנאי האמור הודעה על זהות בעל השליטה ודרכי ההתקשרות עמו וכן עותק ממסמך הגדרות המאגר שעריכתו נדרשת בהתאם להוראות סעיפים 17(ב) ו-36; היה שינוי בזהות בעל השליטה או דרכי ההתקשרות עמו או שינוי המחייב עדכון של מסמך הגדרות המאגר או שהופסקה פעילותו של המאגר – יודיע בעל השליטה לרשות על השינוי האמור בתוך X ימים מיום השינוי או הפסקת הפעילות לפי העניין

נעמה מנחמי:          (2) השר, באישור ועדת החוקה, רשאי לפטור מחובת היידוע סוגים של מאגרי מידע או סוגים של בעלי שליטה וכן רשאי הוא לקבוע הוראות לעניין אופן ההודעה לפי סעיף קטן זה;     הכוונה לגבי אופן ההודעה – למיטב זיכרוני, הוועדה לא רצתה את אישור הוועדה לאותו עניין, ואם זה לא ברור נבהיר את זה בנוסח, אלא אם כן הוועדה תקבע אחרת

נעמה מנחמי:      לגבי מספר הימים, חשבתי ש-30 ימים זמן סביר להודעות כאלה

ראובן פלדמן: ההצעה שלנו הייתה לפרק זמן קצר יותר, ל-14 ימים

ראובן פלדמן:  השאלה מה עמדת הוועדה

ראובן פלדמן:  נזכיר – בדיון הקודם הייתה רשימה ארוכה יותר של דברים שחשבנו שנכון שיימסרו במסגרת ההודעה הזאת

ראובן פלדמן:  בסופו של דבר בעקבות ההערות שנשמעו פה צמצמנו את זה רק למסמך הגדרות המאגר ודרכי התקשרות

ראובן פלדמן:      אחדד, אולי לא הבנתי את הכוונה

ראובן פלדמן:  אנו רוצים שזה יהיה המען ודרכי התקשרות ביחד למקרה שנרצה להגיע אל המקום ספציפית, שנראה לנכון

נעמה מנחמי: כשאדם עובר כתובת, המטרה שלי הייתה שלא יצטרך להודיע לך כל פעם

נעמה מנחמי:  כשאדם עובר כתובת, יש לו רשימה מאוד ארוכה של משימות שצריך לעשות ולאו דווקא יזכור

נעמה מנחמי:  מאחר שאני צופה שבסוף הדרך יהיה לנו עיצום כספי על זה ששכח להודיע לך על זה שעובר כתובת אני מנסה לצמצם את מספר המפגשים או דרישות הדיווח שהן לא מאסט

נעמה מנחמי:  אם אתה אומר לי: לא אצליח לקבל את המען הזה בשום דרך אחרת, יכול להיות שכן נכון

ראובן פלדמן: מאחר שמדובר על גופים שמחזיקים מידע על מעל 100,000 איש, ההנחה שלנו היא שלא מדובר בעסקים קטנים וכמובן גם לא באנשים פרטיים ולכן יש להניח ששינויי המען יהיו פחות תכופים ככל שמדובר בחברות גדולות או אולי לכל הפחות חברות בינוניות גדולות

ראובן פלדמן:  אנו כן רואים בזה ערך למקרה שנצטרך להגיע למקום

ראובן פלדמן:  זה חלק מהסמכויות שלנו

ראובן פלדמן:  אז משצמצמנו וצמצמנו אנו רואים ערך בנושא המען

ראובן פלדמן:  אפשר להוסיף את דרכי ההתקשרות – לזה אין מניעה

ראובן פלדמן:  לעניין פרק הזמן ההצעה שלנו הייתה 14 יום אבל הוועדה - - -     

ליאור אדרי: לעניין לקוחות גדולים למשל מהמגזר הפרטי שיש להם מעל 100,000 לקוחות, לא בהכרח שמשנים מען פיזית אבל לפעמים משנים את המען כי עושים שינויים אדמיניסטרטיביים אז אם אפשר לצמצם את זה ולאשר דרכי התקשרות – יהיה יותר יעיל לנו וגם בהיבט של מספר הימים, 14 יום זה פרק זמן יחסית קצר

ליאור אדרי:  אולי כדאי כפי שיקבע השר או כפי שהרשות תקבע, אבל פרק זמן שלא יעלה על, לצורך העניין

ליאור אדרי:  אנו חושבים שזה פרק זמן יחסית קצר

ליאור אדרי:      בנוסף, הסיפור של שינוי המחייב עדכון

ליאור אדרי:  זה לא לגמרי טריוויאלי

ליאור אדרי:  יש מקרים - אפשר להתווכח על זה, אם השינוי היה מחייב עדכון או לא

ליאור אדרי:  נשמח שתבהירו על מה חשבתם כשדיברתם על זה

ראובן פלדמן: אנו צמודים להוראות מתי מתקנים את מסמך הגדרות המאגר, קבועה בתקנות הגנת הפרטיות אבטחת מידע, ואנו צמודים לחובת העדכון שם

ראובן פלדמן:  לא מייצרים פה חובת עדכון נוספת

ראובן פלדמן:  כשצריך לעדכן את מסמך הגדרות המאגר לפי התקנות, אז גם צריך ליידע

עמית יוסוב עמיר: כך מקובל להפנות, מאחר שלא מפנים בחוק ישירות לתקנות

עמית יוסוב עמיר:  זאת התקנה

ליאור אדרי: נשמח שיהיה כתוב- - - כי האינטרוול של השינוי- -      

עמית יוסוב עמיר: זה כתוב

עמית יוסוב עמיר:  - - - דרכי ההתקשרות עימו או שינוי המחייב עדכון של מסמך הגדרות המאגר - - -     

עמרי רחום טוויג: כאמור בסעיפים 17ב ו-36

עמרי רחום טוויג:  תבהירו את זה

עמית יוסוב עמיר: נכון

עמית יוסוב עמיר:  זה הושמט

עמית יוסוב עמיר:  אקריא מהנוסח שלי

עמית יוסוב עמיר:  וכן על כל שינוי בפרט מהפרטים האמורים או על שינוי במסמך הגדרות המאגר המתחייב בהתאם להוראות האמורות

עמית יוסוב עמיר:  מפנה לסעיף המסמיך לקביעת תקנות אבטחת מידע

עמית יוסוב עמיר:  תודה על ההערה

ליאור אדרי: בתקנות כתוב שינוי משמעותי

ליאור אדרי:  אפשר להתבסס על זה

נעמה מנחמי: לכן כתבנו שינוי המחייב עדכון

עמית יוסוב עמיר: בהתאם להוראות האמורות – שיהיה ברור שאנו הולכים אחרי החובה בתקנות ולא- - -     

עמרי רחום טוויג: לגבי מסמך הגדרות המאגרים

עמרי רחום טוויג:  דיברנו על זה אני חושב בדיון הקודם, רשימה ארוכה של הפרטים שהוצעה בתחילה

עמרי רחום טוויג:  מסמך הגדרות המאגרים כולל גם מידע על הסיכונים שחלים על המאגר ודרכי התמודדות איתם

עמרי רחום טוויג:  אני חושב, שאולי לא נכון שמידע כזה יסתובב בהיקפים גדולים, או לכל הפחות לפחות לא דרכי ההתמודדות עם הסיכונים

עמרי רחום טוויג:  כיוון שיש פה היבטי אבטחת מידע, אני מציע לחשוב על זה

נעמה מנחמי: מציעה להוסיף לרשימת הסיכונים את העובדה שהמידע הזה נשלח כרגע במייל

עמרי רחום טוויג: בדיוק

עמרי רחום טוויג:  לכן אני אומר

ראובן פלדמן: הרשות להגנת הפרטיות מקבלת כדבר שבשגרה מסמכים בנוגע לאבטחת מידע כחלק משלל הליכי האכיפה ומאות אירועי אבטחת המידע שמטפלת בהם בשנה

ראובן פלדמן:  זה דבר שגרתי לגמרי

ראובן פלדמן:  יש לזכור שאנו מטפלים בדלפים ובאירועים שקורים בזמן אמת כך שאין פה סיכון יתר מעצם העברת המידע

ראובן פלדמן:  זה חלק ממסמך הגדרות המאגר

ראובן פלדמן:  דובר על זה בדיון הקודם שמסמך הגדרות המאגר זו דרישה- -     

נעמה מנחמי: איך המסמך הזה מגיע אליכם? במייל? העדכון

ראובן פלדמן: אני מניח שניצור ממשק באתר

עמית יוסוב עמיר: מניח שניצור ממשק מאובטח שמאפשר את זה

עמית יוסוב עמיר:  ברור

נעמה מנחמי: זה לא ברור

נעמה מנחמי:  זה גם עלה בפעם הקודמת

ראובן פלדמן: יהיה ממשק באתר לגבי היידוע

ראובן פלדמן:  לגיטימי שיהיה ממשק מאובטח

ראובן פלדמן:  בסדר

ראובן פלדמן:  לא צריך להירשם בחוק אבל בסדר

שמחה רוטמן: מועדים? 14 יום קצר מדי?     

ליאור אדרי: 30 זה סביר

שמחה רוטמן: 30

גלעד סממה: כשנגיע לעיצומים נהיה יותר נחרצים

נעמה מנחמי: התחלנו גם את סעיף 10

נעמה מנחמי:  דיברנו על 10(1)

נעמה מנחמי:  דיברנו על מועדים

נעמה מנחמי:  עלה הנושא של 60 יום

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  לכם ייקח 60 יום לרשום אבל רציתם שיגישו לכם מסמכים תוך 14 יום? איך זה עובד?     

עמית יוסוב עמיר: זה רק לשליחה, הדיוור, יהיה להם 30 יום

שמחה רוטמן: זה שנתתי להם 30 אתם לא יכולים להיבנות מזה

שמחה רוטמן:  30 זה ממני

ליאור אדרי: אתם יורדים ל-4% מהמאגרים שיש לכם היום ומצפים ל-60 ימים

ליאור אדרי:  תהיה לכם מעט מאוד עבודה

ניר גרסון: העיבודים הולכים ונעשים מורכבים יותר

שמחה רוטמן: אני לא דן בשאלת פרק הזמנים כרגע

שמחה רוטמן:  סתם אומר, לרשום במאגר בתוך 90, 60 או 30, כשאנו מבקשים מאחרים להביא דברים תוך 14 יום זה קצת משונה, בהתחשב בעובדה, שלדעתי, כל רשות שלטונית במדינת ישראל שמקבלת בקשה לעשות שימוש בסמכויותיה לפי חוק לתיקון סדרי המינהל החלטות והנמקות, התשי"א, אם אני זוכר נכון, צריכה תוך 45 יום להיענות

שמחה רוטמן:  בתקשי"ר זה 14 יום

שמחה רוטמן:  בחוק זה 45 יום

שמחה רוטמן:  פעם היה שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  60 יום לרשום במאגר בעידן הטכנולוגי של ימינו – מבין שזה מעורר שאלות ואת מבקשים המשכים ופינג פונגים – אני מבין, אבל 60 יום זה המון-המון זמן

שמחה רוטמן:  המון

ניר גרסון: בעולם של היום שבו מדווחים לנו ובמקרים שנותרו עדיין יוגשו בקשות רישום כדי שנבדוק, בעולם שבו העיבודים הופכים מאוד מורכבים גם אחרי שכל המידע היה בעיבודי דין מורכבים, שמערבים כל מיני אלגוריתמים של בינה מלאכותית, ייתכן מאוד שייקח יותר זמן

אילן שלגי: באילת כבר הייתם? אנחנו בינה מלאכותית, יש מאגרים פשוטים

שמחה רוטמן: יש לי שאלה אחרת

שמחה רוטמן:  כאשר עד היום, כשלא נרשם מאגר, הוא לא היה יכול לפעול

שמחה רוטמן:  זה היה הכלל

שמחה רוטמן:  עכשיו אנחנו אומרים: יש חובת רישום, והרבה מאוד מאגרים, אין חובת רישום ומתחילים לפעול מיידית

שמחה רוטמן:  השאלה האם כשהמאגר שלי הופך להיות מאגר חייב ברישום ונניח שלא חיכיתי לא את ה-14 יום ולא את ה-30 יום באדיבות היושב-ראש אלא מייד באותו יום שלחתי, האם זה אומר שעכשיו אסור לי לפעול כי עברתי את ה-100,000? מתי חייבים רישום?     

עמית יוסוב עמיר: התשובה היא לא

שמחה רוטמן: סליחה, לא 100,000

שמחה רוטמן:  גוף ציבורי – אני סומך עליהם

שמחה רוטמן:  אני מדבר על במאגר למעלה מ-10,000 נושאי מידע של הדאטא ברוקרס

שמחה רוטמן:  יש לו 9,900 נושאי מידע

שמחה רוטמן:  אתמול בבוקר עבר את 10,000

שמחה רוטמן:  שלח לכם מייד עם מעברו את הבקשה

שמחה רוטמן:  האם הוא יוכל להמשיך ולעבוד עד שאתם תואילו בטובכם לרשום את המאגר או הוא כרגע בהולד ולא יכול לעבוד?     

עמית יוסוב עמיר: יוכל להמשיך לעבוד

נעמה מנחמי: כי כתוב ב-ג: או שהוגשה בקשה – לא יעבד אלא אם כן נרשם, או שהוגשה בקשה לפי הוראות סעיף 9 וחלפו 30 ימים מציעה להוסיף וראש הרשות לא הודיע למבקש על סירובו לרשום את המאגר או על השהיית רישום מאגר

שמחה רוטמן: כלומר כדי שאתם תוכלו לעצור אותי את הדאטא ברוקר מלפעול, אתם צריכים תוך 30 יום – יש פה לימבו, מה קורה באותם 30 יום

נעמה מנחמי: אפשר להוריד

שמחה רוטמן: אם הגשתי בקשה לרישום, לי מותר לעבוד עד שתעשו לי סטופ

שמחה רוטמן:  קחו שנתיים, מה אכפת לי?      

נעמה מנחמי: ומה קורה אם אחרי שנתיים דופקים על הדלת?     

שמחה רוטמן: יכולים לעשות זאת גם אם לא נרשמתי

שמחה רוטמן:  קודם כל, על ג1 אם פעלתי כדת וכדין, ביקשתי בקשה לרישום, אני עובד

שמחה רוטמן:  אתם תגידו לי סטופ, בין אם רשמתי את המאגר, בין אם לא רשמתי

שמחה רוטמן:  אם אתם חושבים שזה הפרה שנתיים אחרי, אתם יכולים לומר לי

שמחה רוטמן:  נכון שביקשתי מכם פרה רולינג ועוד נדבר על הסעיף של פרה רולינג

שמחה רוטמן:  אבל בינתיים מותר לי לעבוד עד שתעשו לי סטופ

שמחה רוטמן:  עד פה הכול בסדר

שמחה רוטמן:  הגוף הציבורי שמבקש לרשום, לכאורה גם אם מגיש את הבקשה לרישום – הוא מסודר

שמחה רוטמן:  יכול לפעול

שמחה רוטמן:  אותו דבר

שמחה רוטמן:  אז למה אני צריך מגבלת זמן עליכם?     

ניר גרסון: לכן חשבנו שאין צורך כי בחוק הקיים היום מי שמגיש בקשת רישום, חלפו 90 יום ושתקנו, גם אם לא רשמנו יכול לפעול

ניר גרסון:  אבל כיוון ששינינו את הפרדיגמה, ברגע שהגיש את הבקשה יכול להמשיך לפעול, לא היה רלוונטי משך עצמו בגלל מה שאדוני אמר

שמחה רוטמן: אמרתי – לכאורה יכול לתת לכם כמה שאתם רוצים אבל זה משנה את  הדיפולט, כלומר יכול להיות מצב שאחרי שנתיים שאני עובד בנחת, פתאום מצאתם את הבקשה שהגשתי לפני שנתיים והחלטתם לעבוד עליה ואומרים לי: לא רושם אותך, ובאותה שנייה אני צריך למחוק את המאגר

שמחה רוטמן:  אסור לי לקיים אותו

ניר גרסון: ממילא הנטל עלינו בחלוף שנתיים יהיה הרבה יותר גדול

שמחה רוטמן: ובחלוף 30 יום?     

גלעד סממה: אמרנו, הצענו 60 ימים שזה זמן מספק בשבילנו

שמחה רוטמן: אני חושב לרשום אותו במאגר, ולא צריך בכלל לרשום זמנים

שמחה רוטמן:  צריך לרשום את הזמנים בסעיף ג, שזה אומר נגיד את הזמן שאחרי 60 יום משנה את ברירת המחדל

שמחה רוטמן:  אחרי 60 יום לא תוכלו להגיד: לא רושמים אותך ואסור לך לעשות את זה – תצטרכו לנקוט הליך הפרה

גלעד סממה: מקובל

שמחה רוטמן: תרשמו מתי שבא לכם, אבל אם לא תודיעו תוך 60 יום שאתם לא רושמים, אתם בבעיה

עמית יוסוב עמיר: רק מבחינת הנוסח אני לא בטוח שהמקום שבו מוצע להכניס את זה, תהיה התוצאה שלו

נעמה מנחמי: אולי בסוף

נעמה מנחמי:  אולי: וראש הרשות לא הודיע למבקש על סירובו לרשום את המאגר או על השהיית הרישום במאגר – או שחלפו 60 יום

עמית יוסוב עמיר: בתוך 60 ימים

נעמה מנחמי: נכון

נעמה מנחמי:  לא הודיע למבקש בתוך 60 ימים

נעמה מנחמי:  עדיין לא בטוחה שזה יושב מספיק טוב אבל הבנו את הרעיון

שמחה רוטמן: ואולם אם דרש ראש הרשות ממגיש הבקשה מידע ופרטים נוספים, לא יובא במניין התקופה כאמור פרק הזמן שעד להגשת מידע ופרטים כאמור

שמחה רוטמן:  כי זה יכול להיות לנצח

ראובן פלדמן: זה מתייתר לאור העובדה שלא קובעים פרק זמן

נעמה מנחמי: א1 אתה רוצה להוריד את הזמנים?     

שמחה רוטמן: כן

נעמה מנחמי: אבל אם אני לא נמצאת בכלל ב-ג?     

שמחה רוטמן: את לא רושמת בכלל

שמחה רוטמן:  אם תחשבו שצריך להשעות את הרישום, מותר לכם

שמחה רוטמן:  השאלה אם זה לא ידחוף אתכם דווקא להשעות

ראובן פלדמן: אם הכנסנו את 60 הימים למעלה, זה כן נדרש, כי אחרת יכול להיות שאנו מבקשים מידע נוסף והוא לוקח את הזמן אז ברור שמירוץ 60 הימים לא ממשיך לרוץ בזמן שאנו מחכים ממנו לעוד פרטים

ראובן פלדמן:  לכן נועד הסעיף הזה

ראובן פלדמן:  אם הכנסנו למעלה את 60 הימים, את החריג צריך להכניס למעלה

ראובן פלדמן:  צריך להיות צמוד לאיפה שפרק הזמן מופיע

שמחה רוטמן: ראש הרשות לא הודיע למבקש על סירובו לרשום את המאגר או על השהיית רישום המאגר או דרש פרטים נוספים

שמחה רוטמן:  אפשר להכניס את זה גם למעלה

שמחה רוטמן:  או דרש ממנו פרטים נוספים בתוך אותם 60 יום

נעמה מנחמי: זה הופך את זה ליותר מסורבל

שמחה רוטמן: יכול להיות

שמחה רוטמן:  הרעיון מובן

שמחה רוטמן:  הבעיה שלי – אם דרשו פרטים נוספים – זה מייצר פרק זמן מאוד ארוך, אבל בזמן הזה- -     

נעמה מנחמי: לא עצם זה שביקשו פרטים נוספים

נעמה מנחמי:  זה שביקשו פרטים נוספים - מאריך את התקופה עד שענו על הפרטים

ראובן פלדמן: צריך לסרב

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  וחלפה התקופה האמורה בסעיף 10א1

שמחה רוטמן:  יהיה 60 יום, ואולם – וכו' – לא יבוא במניין

שמחה רוטמן:  זה שואב את הסעיף

גלעד סממה: לגבי השר באישור ועדת חוקה – הסיפא: וכן רשאי לקבוע הוראות לעניין - אופן ההודעה

גלעד סממה:  חובת ההודעה, ג1(2)

גלעד סממה:  רשאי לפטור זה באישור ועדת חוקה

נעמה מנחמי: נכון

נעמה מנחמי:  אופן ההודעה – לא באישור ועדת חוקה

נעמה מנחמי:  אם זה לא מספיק ברור- -      

שמחה רוטמן: הופכים את הסדר

נעמה מנחמי: אמרתי את זה כשהקראתי את זה

נעמה מנחמי:  זו הכוונה

נעמה מנחמי:  זה יהודק

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  ראש הרשות רשאי לרשום מטרה שונה מזו שפורטה בבקשה, לרשום מספר מטרות למאגר, או להורות על רישום המאגר כמספר מאגרים

שמחה רוטמן:  ראש הרשות לא יסרב לרשום את מאגר המידע לפי פסקה (1) ולא יפעיל סמכויותיו לפי פסקה (2), אלא לאחר שנתן למבקש הזדמנות לטעון את טענותיו

ראובן פלדמן: אלה סעיפים שנדונו בפעם הקודמת

שמחה רוטמן: (ב3)  ראש הרשות ימחק רישומו של מאגר מידע מהמרשם, אם הודיע לו בעל השליטה במאגר שהמידע שבאותו מאגר בוער או שהועבר למאגר רשום אחר ואינו קיים עוד או שאינו מחויב עוד ברישום

נעמה מנחמי: הדיון שהיה פה בפעם הקודמת על מצב שבו יש לנו שני מאגרים שמאוחדים לאחד, והראשון לא מבואר אלא פשוט מועבר

נעמה מנחמי:  נהדק את זה בנוסח אבל זו הייתה הכוונה

נעמה מנחמי:       11, בהמשך לדיון שהיה כאן קודם, איני בטוחה שכרגע – הותרת סעיף 8א כפי שהוא מחייב בהכרח סעיף 11 כפי שהוא

שמחה רוטמן: פניה לאדם לקבלת מידע אישי לשם עיבודו במאגר מידע תלווה בהודעה  שיצויינו בה –     

נעמה מנחמי: אפשר גם להחיל את חובת היידוע בלי קשר לפנייה לאותו אדם לקבלת המידע תוך לעשות את זה בדומה ל-GDPR ותוך הוראת מעבר שאומרת שהסעיף לא יחול נגיד על עיבוד – שמידע שהתקבל או נאסף לפני תחילת חוק זה

נעמה מנחמי:  הרעיון הוא שאם אתה מתחיל עכשיו עיבוד מידע או אוסף עיבוד מידע חדש, תדאג להודיע את זה לאנשים

שמחה רוטמן: כלומר אני במצלמת הכותל שלי צריך לשלוח הודעות לכולם

ראובן פלדמן: או לשים פלקט שאומר: כאן מצולם מידע שאחר כך אני מוכר במסגרת הפרויקט שיש לי למבקרי הכותל

ראובן פלדמן:  הרעיון הוא ליידע

שמחה רוטמן: ב-GDPR להבנתי זה לא רק ישירות מול נושא המידע

שמחה רוטמן:  זה גם מול מי שממנו קיבלת את המידע

עמרי רחום טוויג: - - - חובה עקיפה אבל שוב, זה חובה מהותית של חובות שלא קיימות

עמרי רחום טוויג:  למשל, האם חלה על אותו אדם חובה חוקית למסור את המידע או מסירת המידע תלויה ברצונו ובהסכמתו? דיברנו פה על מקרים שבהם איסוף מידע לא ישאיר מידע כהגדרתו בפרק ב' יכול להיות פטור מהסכמה לחלוטין אז על מה בדיוק איידע?     

ניר גרסון: גם ביל הסכמה

ניר גרסון:  יש ערך ליידע

שמחה רוטמן: צריך ליידע- - -     

עמרי רחום טוויג: ב-GDPR מיידעים על הבסיס החוקי שעל בסיסו מעובד המידע, שיכול להיות דברים רבים שאינם הסכמה

שמחה רוטמן: אבל עדיין צריך ליידע את נושא המידע

עמרי רחום טוויג: אבל יש בסיסים חוקיים רחבים שמאפשרים לעבד את המידע בנסיבות שעדיין- - -     

שמחה רוטמן: זה גם פה

נעמה מנחמי: נעשה הפוך – מתי אינך מיידע?     

עמרי רחום טוויג: לפי ה-GDPR – קודם כל, יש חריגים

עמרי רחום טוויג:  תכף נדבר עליהם

עמרי רחום טוויג:  אני מדבר על הכלל

עמרי רחום טוויג:  תוכן היידוע

נעמה מנחמי: עוד שנייה נדבר על התוכן

נעמה מנחמי:  מתי אתה לא מיידע?     

עמרי רחום טוויג: יש פטורים שחלקם כתובים פה

עמרי רחום טוויג:  למשל אם זה בלתי אפשרי או יש נטל בלתי סביר

עמרי רחום טוויג:  זה לא כתוב פה כי פה יש דרישה כפולה – גם בלתי אפשרי וגם זה למטרת ארחוב

נעמה מנחמי: אלא אם מתן ההודעה כנדרש היה בלתי אפשרי או דורש מאמץ בלתי סביר

עמרי רחום טוויג: והעיבוד נעדה

עמרי רחום טוויג:  ה-ו לא קיים ב-GDPR

עמרי רחום טוויג:  או שהעיבוד נעשה

שמחה רוטמן: בסדר

עמרי רחום טוויג: ויש חריג נוסף ב-GDPR שנמצא גם בתקנות הרישוי, ששם יש חובת יידוע עקיפה שמגיע מהאיחוד האירופי – שזה מצב שבו בעל השליטה במאגר יש לו יסוד סביר להניח שנושא המידע כבר יודע את זה כי קיבל את היידוע הזה ממישהו אחר בשלב מוקדם יותר

עמרי רחום טוויג:  חשוב שיהיה פה

עמרי רחום טוויג:  יש את זה גם בתקנות הגישור

עמית יוסוב עמיר: יש לומר, ההצעה כשלעצמה מבורכת, אבל זה עניין מאוד גדול ומורכב

עמית יוסוב עמיר:  אני מניח שחברות שעושות את זה ממילא, - - - הנטל הרגולטורי עליהן פחות משמעותי מהוספת ההוראה

עמית יוסוב עמיר:  חברות אחרות אנו דנו בזה בתקנות הגישור לגבי חברות שלא מותאמות היום

שמחה רוטמן: מוצע לכן הוראות המעבר

נעמה מנחמי: אפשר הוראת מעבר או בתחילה נדחית של שנתיים כדי לתת לרשות שהות מספקת ליידע את החברות

עמית יוסוב עמיר: אחד הדברים שנכנסו בתקנות הגישור, ומתוכננים לתיקון 15, בהחלט נדרשנו לנושא

עמית יוסוב עמיר:  גם בתקנות הגישור יש הוראה הרבה יותר ארוכה של חריגים

עמית יוסוב עמיר:  יש לזכור גם גופים ביטחוניים וגופים ציבוריים אחרים

עמית יוסוב עמיר:  יש חובות סודיות, כל הסיפור העיתונאי

עמית יוסוב עמיר:  אם רוצים להיכנס לדיון בסעיף כזה, יש לפרוס יריעה רחבה לגבי השיקולים שאמורים להיכנס פה לעניין החריגים

עמית יוסוב עמיר:  זה לא שיש לנו התנגדות עקרונית כאמור

עמית יוסוב עמיר:  עיקר הנטל פה הוא על המשק אבל אם רוצים, צריך להציע נוסח מסודר ולהיכנס פה לדיון כי החריגים לא יכולים לעמוד כשלעצמם

עמית יוסוב עמיר:  למשל, ברור שגופי הביטחון לא יכולים לעמוד בזה

עמית יוסוב עמיר:  גם גופים ציבוריים אחרים

שמחה רוטמן: השאלה היא למה לא לקחת את מה שיש לנו בתקנות הגישור ולהעלות אותו לרמת החקיקה לכולם? עשינו בגישור, החלנו את זה – אמרנו: באותו מאגר לא יהיו דרגים

שמחה רוטמן:  השאלה, האם לא הגיע הזמן לצעד נוסף ולקחת בגדול מה שיש בתקנות הגישור?     

עמית יוסוב עמיר: אין מניעה עקרונית אבל גם אין התנגדות עקרונית

שמחה רוטמן: את אותו מנגנון, של רשאי לפטור מחובת היידוע לרשם, אפשר לעשות מנגנון דומה לפטור מחובת היידוע לאזרח, נקודתית

עמרי רחום טוויג: ואם אפשר לשקול את עניין התחולה הנדחית

עמרי רחום טוויג:  זה יקרב אותנו יותר לתיקון 15

שמחה רוטמן: לדיון הבא נכין הצעה בנושא הזה

שמחה רוטמן:  כרגע אני חושב, שכדאי שנהיה באירוע של אנו מדברים על מי שפונה, כדי שזה יהיה הנוסח שכרגע אנו עליו

שמחה רוטמן:  מבקש שלדיון הבא תכינו נוסח שמבוסס פחות או יותר על תקנות הגישור, ונכין אותו

נעמה מנחמי: 10ב הממשלה ביקשה לדחות

נעמה מנחמי:  אנו מגיעים ל-17

עמית יוסוב עמיר: רק אם אפשר בסעיף 10 נראה שנשמטה איזו פסוקית, 10ו, הערה מהדיון הקודם של מרכז השלטון המקומי, בשאלה מה קורה אם ההפרדה היא בידי – הצענו להוסיף, סימנת בצהוב

נעמה מנחמי: חסרים לנו השלטון המקומי

שמחה רוטמן: מירה בזום

שמחה רוטמן:  אנו לא יכולים להסתדר בלי מירה אפילו לא לרגע אחד

שמחה רוטמן:  אם היא לא פה, היא בזום

נעמה מנחמי: היה קושי שהעלו הרשויות המקומיות שעלול להיווצר מצב, שבו הם לא יוכלו להמשיך לפעול כי עוצרים להם את המאגר, ואז הרשות והממשלה התבקשו להציע נוסח והם הציעו לפתור את הקושי בהוספת הביטוי: אם שוכנע כי הדבר נדרש בנסיבות העניין כלומר כדי שהרשם יוכל להפעיל את האכיפה שלו – לא אכיפה

נעמה מנחמי:  את התליית הרישום בצורה רכה יותר

ניר גרסון: זה לא אכיפה

נעמה מנחמי: נכון

משה סולומון: כפי שציינו, הבעיה היא שהסעיף הזה כן אכיפתי, כי בא יחד עם הסעיף שאוסר על שימוש במידע ללא מאגר מידע רשום כשמדובר ברשות מקומית

משה סולומון:  לכן ביטול הרישום, הוא דה פקטו מהווה איסור השימוש במידע

משה סולומון:  כאשר מדובר ברשות מקומית, שהמידע דרוש לה לצורך התושבים שלה, לצורך מתן שירות לתושבים, מי שנפגע זה לא הרשות המקומית עצמה

משה סולומון:  היא לא סוחרת מידע

משה סולומון:  היא לא עושה הון מהמידע הזה

משה סולומון:  מי שנפגע זה צדדי ג' שהיכולת של הרשות לתת להם שירותים נפגע

משה סולומון:  לכן בטח ובטח כשמדובר במחזיק שפועל שלא כדין, וכשהרשות המקומית עשתה כל שביכולתה לטפל בבעיה, להשאיר את הסעיף כפי שהוא ולומר: אם זה דרוש לדעת הרשות להגנת הפרטיות לדעתנו זה לא מספק

משה סולומון:       אנו חושבים שזה לא מהווה איזון נכון בין השיקולים במקרה שמדובר ברשות מקומית דווקא כי הסעיף הזה הוא כן סנקציה, כן אכיפתי

משה סולומון:  הוא לא נקרא לבדו

משה סולומון:  נקרא יחד עם איסור לעשות שימוש במאגר המידע

עמית יוסוב עמיר: אולי חשוב להבהיר ואולי יפיס את דעת מרכז השלטון המקומי – בעצם יש קשר ישיר בין הדברים

עמית יוסוב עמיר:  העובדה שהדבר נדרש בנסיבות העניין מלמדת קודם כל שהוא מועיל, כלומר ברור שאם בעל השליטה עשה ככל יכולתו למנוע את ההפרה, וההפרה היא אצל המחזיק, וההתליה ממילא מופנית לבעל השליטה ולא למחזיק, ההתליה לא דרושה בנסיבות העניין

עמית יוסוב עמיר:  כלומר דרוש בנסיבות העניין מכיל בתוכו גם את העיקרון הבסיסי שזה מועיל

עמית יוסוב עמיר:  אם בעל השליטה עשה כל שביכולתו, וההפרה היא אצל המחזיק, לצורך העניין בעל השליטה יורה למחזיק להפסיק, ואז אנו הולכים לעולמות העיבוד ללא הרשאה

משה סולומון: הבעיה שיש פה גם התליה וגם ביטול

משה סולומון:  הרעיון בהתליה לתקופה מסוימת, עד שהרשות המקומית מחליפה מחזיק, כמובן לא יכולה לעשות משהו בקשר למחזיק שעשה שימוש שלא כדין במידע שלה, למעט חילוט ערבויות, פיצויים מוסכמים וכדומה, אבל יש הבדל בין התליה לביטול והסעיף הזה לא מבחין בשום צורה בין התליה של המאגר לביטול מוחלט שלו, גם התליה – לאיזה פרק זמן, מה קורה במצב כזה לתושבים שצריכים את המידע הזה, כשהרשות צריכה מידע כדי לתת להם שירותים

משה סולומון:  האמירות שחשובות לפרוטוקול – אני לא מזלזלת לשנייה במה שאומר נציג משרד המשפטים לפרוטוקול לגבי האופן שבו עושים שימוש בביטוי הדרוש אבל האמירות פה לא מובנות שיקול דעת, לא קובעות פרק זמן, לא מייצרות ידיעה במצב שהוא – שוב, בשונה מסחר במידע שבו הכיס של הסוכן נפגע, פה הפגיעה היא בצדדי ג'

משה סולומון:  דווקא בציבור ולפעמים בציבור חלש

משה סולומון:  יותר צריך את המידע הזה ושהרשות המקומית תעשה בו שימוש

משה סולומון:  שמים הכול יחד באותן אמירות ואומרים: ככל שהדבר דרוש נסמוך על מנהל הרשות

משה סולומון:  אין לנו דבר נגד מנהל הרשות הנוכחי אבל החוק לא מתייחס לפרסונה ספציפית

שמחה רוטמן: מה ההצעה?     

משה סולומון: אנו חושבים שכשמדובר ברשות מקומית, קודם כל אי אפשר לדבר על ביטול של הרישום, ביטול של המאגר

משה סולומון:  כאשר מדובר בהתליה, יש להבהיר שההתליה היא לצורך תיקון ולא לצורך מחיקה מוחלטת או חוס יכולת לעשות שימוש אלא להבהיר שזו הכוונה – להתלות את הרישום כדי שאפשר יהיה לעשות תיקון של הדברים

משה סולומון:  ושוב, בהבחנה ממצב של מחזיק או בעל שליטה, מאגר מידע שאינו רשות מקומי

משה סולומון:  גוף ציבורי לא אכנס

משה סולומון:  בטח לא רשות מקומית

ראובן פלדמן: דובר על כך בהרחבה בדיון הקודם

ראובן פלדמן:  היה דיון ארוך סביב הנושא הזה

ראובן פלדמן:  גם לפי עמדת הוועדה הרישום נדרש בפרט לגבי גופים ציבוריים

ראובן פלדמן:  לגבי גופים ציבוריים, למשל משרדי ממשלה, היכולת להטיל עיצום כספי הרבה יותר נמוכה

ראובן פלדמן:  הסעיף הזה, שהוא סעיף שנעשה בו שימוש במקרים מאוד חריגים, ייעשה בו שימוש במקרים מאוד חריגים, נדרש ככלי אפקטיבי דווקא לפעמים מול רשויות ציבוריות שאין מולן כלי אפקטיבי אחר, במקרה שההפרה ממשיכה

ראובן פלדמן:  הדוגמה שנתתי פעם קודמת היא במקרה של דלף מידע שהמידע האישי על אזרחי ישראל ממשיך למשל לדלוף ופרטיותם ממשיכה להיפגע, ויש התנהלות שלנו מול אותו גוף ציבורי וההפרה לא נפסקת, זה יכול להיות מקרה מתאים ליישום הכלי הזה

ראובן פלדמן:  הייתי רוצה להאמין שלא נגיע לזה – לא עם משרדי ממשלה ולא עם רשויות מקומיות אבל הכלי הזה שהוא בחוק החדש, לא סעיף חדש, נועד כאמצעי חריג בדיוק לאותם מקום ששום אמצעי אחר לא יכול להיות אפקטיבי

ראובן פלדמן:  הוספנו פה ריכוך מסוים בעקבות הדיון של הפעם הקודמת, שאומר שנפעיל את זה כשהדבר נדרש במקרה הספציפי כלומר נדרש להפסקת ההפרה

ראובן פלדמן:  אני רוצה להניח שרשות מקומית - זה לא קורה ביום הראשון

ראובן פלדמן:  יש פה תהליך שלם וגם כתוח שצריך לאפשר להם להשמיע טענותיהם וכו'

ראובן פלדמן:  אני רוצה להאמין שלא נגיע למצב הזה אבל אם תהיה רשות מקומית שתצפצף במירכאות או גם גוף ממשלתי על הוראות של הרשות וכתוצאה מזה מידע ממשיך לדלוף החוצה והפרטיות ממשיכה להיפגע, יכול להיות מקרה מתאים לעשות שימוש בסעיף הזה

ראובן פלדמן:  זה מקרה חריג

ראובן פלדמן:  התוצאה של זה תהיה כפי שמירה אמרה שאי אפשר יהיה להשתמש במאגר המידע על כל המשתמע וזה כל היעילות שלו

שמחה רוטמן: השאלה היא האם השכנוע שהדבר נדרש בנסיבות העניין הוא החסם מפני התוצאות הקשות לרשות? אני אומר: האחריות של הרשות לתת הנחות לנכים שזקוקים להנחה בארנונה תלויה בשיקול הדעת של ראש הרשות להגנת הפרטיות? זה קצת קשה

שמחה רוטמן:  לא שיש לי פתרון טוב יותר כרגע

שמחה רוטמן:  אבל זה קצת קשה

משה סולומון: אנו כבר רואים, שגם הרשות מתייחסת לכלי הזה כסנקציה

משה סולומון:  עובדה היא שהיועץ המשפטי לרשות להגנת הפרטיות מתייחס לזה בכפיפה אחת עם הסנקציות והעיצומים הכספיים כלומר גם הוא מבין שמדובר פה במכשיר לביצוע אכיפה כלפי גוף שלא עומד בתנאים

משה סולומון:  כפי שאמר אדוני, ביחס לסעיף 8, אותו דבר נכון ביחס לסעיף 10א

משה סולומון:  ההפרה רחבה מאוד

משה סולומון:  ההפרה של דיני הגנת הפרטיות בלי הסבר קלה כבחמורה, קטנה כגדולה, דין כזה או דין אחר, הכול  מאוד תלוי- -     

ראובן פלדמן: זה כלי להפסקת הפרה

ראובן פלדמן:  זה לא סנקציה

ראובן פלדמן:  כך זה גם מנוסח

שמחה רוטמן: שאתם לא יכולים לעשות את זה באמצעות כלי אחר?     

ראובן פלדמן: מול גופים ציבוריים היכולת מאוד מוגבלת

ראובן פלדמן:  זו האמת

ראובן פלדמן:  הוועדה סברה, שנדרש רישום על גופים ציבוריים על אותן תכליות

שמחה רוטמן: מה זה נותן? נניח שלא מירה אלא חלק ממיוצגיה יקבלו את המכתב שלכם שאומר: מאגר המידע שלכם אסור בשימוש, ויתייקו אותו באדיקות בפח האשפה וימשיכו לעשות מה שעושים

שמחה רוטמן:  מה תעשו? כלום

שמחה רוטמן:  מה זה נותן לכם יותר ממה שיש לכם היום?     

ראובן פלדמן: קודם כל יש פה קביעה- -     

שמחה רוטמן: את הקביעה הזו אתם יכולים לעשות באמצעות הטלת עיצום כספי על עיריית מעלה – מי אוהב להשתמש בשם הזה? עמית

שמחה רוטמן:  נווה חמציצים

שמחה רוטמן:  אתם תטילו עליהם מכתב שהם פועלים בניגוד לחוק

שמחה רוטמן:  מה משנה אם תודיעו לכם שהמאגר מבוטל רישומו? איך זה שונה מאשר ששלחתם להם מכתב, ופרסמתם באתר הרשות ושלחתם את זה בהודעות דוברות ופרסמתם שהרשות הודיעה לנווה חמציצים שמאגר הזה שלהם אסור בשימוש והטילה עליהם עיצום כספי של 500,000 שקל? במה החיים שלכם שונים יום למחרת?     

ראובן פלדמן: משפטית – דיברנו על זה הרבה בדיון הקודם

ראובן פלדמן:  יש הבדל בין הסעיף הזה לקביעת הפרה כי הסעיף הזה אומר שהמאגר הזה, שיכול להיות מאגר שמשמש, ואפשר לחשוב על גוף ממשלתי בהקשר הזה

שמחה רוטמן: אין בעיה

שמחה רוטמן:  הממשלה אני פחות דואג

שמחה רוטמן:  הם חזקים מולכם

ראובן פלדמן: המשמעות תהיה שמשפטית אסור לעבד מידע במאגר הזה

ראובן פלדמן:  זה גם לפי סעיף 10ב2

ראובן פלדמן:  יש פה איסור נורמטיבי חזק יותר מעצם ההפרה

ראובן פלדמן:  לכן זה נדרש וצמוד לרישום

שמחה רוטמן: אבל אסור לעבד מידע שהושג שלא כדין לצורך העניין

שמחה רוטמן:  גם אם ההוראה הנורמטיבית הזו קיימת

שמחה רוטמן:  יש מחלוקת ביניכם לעירייה לגבי 8א, האם הסעיף הזה חל או לא

שמחה רוטמן:  העירייה אומרת שלא חל, אתם אומרים שכן

שמחה רוטמן:  תטילו עליהם עיצום כספי, יריבו אתכם בבית משפט, לא יריבו, ילכו אתכם ליועץ המשפטי, יביאו אתכם לוועדת הכנסת וישאלו למה אתם כאלה

שמחה רוטמן:  יעשו מה שרוצים

שמחה רוטמן:  אתם אמרתם: שיגעתם לנו את השכל – לא רק שאנו מטילים עליכם עיצום כספי שלא הקשבתם לנו וגררתם אותנו לבית משפט – אנו אומרים לכם: אין מאגר

שמחה רוטמן:  הם ממשיכים לצפצף עליכם

שמחה רוטמן:  מה קורה?     

ראובן פלדמן: זה מסלול מקביל מאשר הטלת עיצום כספי

ראובן פלדמן:  זה לא סנקציה

שמחה רוטמן: עזוב אותי השמות

שמחה רוטמן:  איך החיים שלך שונים למחרת?     

ראובן פלדמן: מה נעשה בשלב הבא, אם נשלח פקחים לסגור פיזית

שמחה רוטמן: יש לכם סמכות?     

ראובן פלדמן: יש לנו סמכות להגיע למקום – ודאי, ואם יש לנו יסוד סביר להניח שהופר החוק אנו יכולים להוציא צו תפיסה מבית המשפט ואפשר גם לתפוס שרתים

ראובן פלדמן:  רוצה להאמין שלא נגיע לזה

שמחה רוטמן: אתם יכולים לעשות את זה גם אם לא סגרתם את המאגר

שמחה רוטמן:  השאלה מה מוסיף לכם הדרג הזה

ראובן פלדמן: משפטית יש חשיבות גדולה מאוד לזה שיש פה קביעה שהמאגר הזה בלתי חוקי, ומרגע זה אסור לעבד בו מידע

ראובן פלדמן:  זו החשיבות של הסעיף הזה

שמחה רוטמן: אבל אם הוא כן חוקי?     

ראובן פלדמן:  אבל אני רוצה להאמין שרשות ציבורית תייחס משקל לזה

שמחה רוטמן: היא תייחס משקל למכתב ההפרה שלכם, ההתרעה המינהלית שלכם

ראובן פלדמן: זה לא אותו דבר

ראובן פלדמן:  היא לא תהיה עבריינית עד הסוף ראש בקיר לא משנה מה

ראובן פלדמן:  משפטית יש פה מדרגה נוספת שאומרת: המאגר הזה שבאמצעותו הרשות המקומית משרתת- -     

שמחה רוטמן: בדיוק כשאנו מגלים שהיועץ המשפטי של משרד האוצר חושב שלא צריך להגיש תקציב בזמן לפי חוק יסוד, אתה חושב שרשות מינהלית לא תהיה עבריינית

משה סולומון: גם אם היא תהיה עבריינית, בסופו של יום הגורם שנפגע כתוצאה מההתנהלות הזו, מהעובדה שלא מאפשרים לרשות- -     

שמחה רוטמן: לא מצליח להבין מה הדלתא עבורכם

שמחה רוטמן:  לא מצליח להבין מה אתם מתרגשים

שמחה רוטמן:  אם אתם מצפצפים על התרעה מינהלית – צפצפו גם על זה ואם אתם מתרגשים מזה – תתרגשו גם מזה

שמחה רוטמן:  לא מבין על מה אנו רבים פה

ליאור אדרי: מופנה יותר לראובן – לא ברור מה התווך שבין עיבוד מידע לעיבוד מידע במאגר מידע כי כלי האכיפה שלכם הם רק סביב מאגר המידע, ומה שפה כבוד היושב-ראש מדבר והחבר'ה מהרשות המקומית – אומרים: אנו יכולים לעבד מידע

ליאור אדרי:  לא רשמתם מאגר המידע אבל העיבוד קיים

ליאור אדרי:  יש למצוא כלי לפקח על המצב הזה

ניר גרסון: גם אם לא רשום, קיים

ניר גרסון:  זה כמו שעסק עם פעילות לא חוקית עדיין עסק

ליאור אדרי: אם אתה לא בהפרה של סעיף 22 לצורך העניין, אתה בעיבוד מידע שיכול לטעון: אני לא מפר שום דבר

ליאור אדרי:  אתה אומר: אמרת לרשום מאגר

ליאור אדרי:  יש פה התנגשות

ניר גרסון: בישיבה הקודמת היה על זה דיון ארוך

ניר גרסון:  יש הבדל כי כשהרישום מותלה או מבוטל – גם התליה תהיה צעד אחרון – זה עוד לא קרה – הופך את העיבוד לעברייני לגמרי, ואנו באמת רוצים להאמין שגוף ציבורי גם אם היה ויכוח והפר פה ושם, לא ירצה להגיע למצב שבו הוא מוכרז כעברייני לחלוטין

ראובן פלדמן: בהצעת חוק שהתכליות שלה הן חיזוק כלי האכיפה של הרשות להגנת הפרטיות, אנו מבקשים לשמור על הסמכות הזו שהיא קיימת בחוק הקיים, והיא כלי נוסף בארגז הכלים המוגבל מול גופים ציבוריים

משה סולומון: אבל היום יש איסור נוסף שמיתוסף במסגרת הצעת החוק – זה פעם ראשונה

משה סולומון:  פעם שנייה, הגיע הזמן שנוסחים משנת 1980 ו- יעברו עיבוד וחשיבה מחדש, כי בכל זאת יושבים בוועדה על המדוכה ומנסים להבין את המשמעויות ונוסחים שבעבר היו אולי מאוד ברורים, שנותנים סמכויות רחבות בלי לחשוב על ההשלכות והמשמעויות

משה סולומון:  ופעם שלישית, שוב, יש פה אוכלוסייה שנפגעת כתוצאה מהסנקציה הזאת

משה סולומון:  זה מתחדד עוד יותר כשהבעיה היא אצל המחזיק ולא אצל הרשות המקומית

ניר גרסון: אם הבעיה אצל המחזיק וניתקת את הקשר איתו - אמרתי הרבה פעמים – לא נתלה לך את המאגר כי לא נחוץ בנסיבות העניין, נקודה

גלעד סממה: בנוסף, מירה, דווקא כשמדברים על חקיקה ישנה שלא מעודכנת, אנו במציאות שצריך לחזק את כלי האכיפה של תחום עיבוד המידע

גלעד סממה:  אנו לא צריכים להיות במקום שבו אנו אומרים: בגלל שיש רשות כזו או רשות אחרת – אנו בשיתוף פעולה מצוין אתכם ומכירים את המורכבוית של הרשויות המקומיות ופועלים בשיקול דעת מאוד גדול כדי לקחת בחשבון  את הקשיים שלכם, אבל מה שאת מציעה גם לא חל רק על הרשויות המקומיות - יחול על דברים אחרים ואנו כשאנו מעדכנים חקיקה שמטרתה חיזוק- -      

שמחה רוטמן: אני משאיר את זה

שמחה רוטמן:  אני חושב ששוכנע שהדבר נדרש בנסיבת העניין לא מעלה ולא מוריד יתר מדי

שמחה רוטמן:  לא רואה את התועלת בזה

שמחה רוטמן:  להפך, אני לא רוצה שתיכנסו לשיקול הדעת של נסיבות העניין של כל רשות

גלעד סממה: ממילא מדובר באירועים סופר חריגים

שמחה רוטמן: אני לא צריך את התוספת הזאת

שמחה רוטמן:  גם לדעתי מירה לא חושבת שהיא עוזרת לה

שמחה רוטמן:  נכון?     

משה סולומון: עדיף כך בלי שום הבניה

שמחה רוטמן: אני לא חושב שזה משנה

שמחה רוטמן:  מה שתרצי, מפרגן לך

שמחה רוטמן:  אני כן חושב, ובנושא הזה מה שגלעד אמר נכון – המטרה שלי בחוק הזה היא גם להגביר את הפיקוח על הרשויות השלטוניות

שמחה רוטמן:  אני מכיר את מערך הכוחות ואת הבעיות בשלטון מרכזי מול שלטון מקומי אבל עדיין בסופו של דבר אני רוצה יותר פיקוח כלפי רשויות שלטוניות שמחזיקות מידע על אזרחים

שמחה רוטמן:  זה אחת המטרות שלי

שמחה רוטמן:  לצערי, עיצומים כספיים בדרך כלל פחות עובדים אל מול גופים ציבוריים

שמחה רוטמן:  איפה אנחנו?     

נעמה מנחמי: 17

נעמה מנחמי:  אחריות לאבטחת מידע

שמחה רוטמן: בעל שליטה במאגר מידע, מחזיק במאגר מידע או מנהל מאגר מידע, כל אחד מהם אחראי לאבטחת המידע שבמאגר המידע

שמחה רוטמן:      השר, בהסכמת ראש הממשלה ובאישור ועדת החוקה רשאי לקבוע הוראות לעניין האחריות לאבטחת המידע הקבועה בסעיף קטן (א) ובסעיף 17ב(ב), ובכלל זה היקפה והחובות הכלולות בה, וכן לעניין דרכי אבטחת המידע כאמור, בין השאר בעניינים אלה: הגנה פיזית ולוגית על המאגר; סדרי הניהול וכללי העבודה במאגר המידע ובקשר אליו, לרבות לעניין קביעה של הגבלות על גישה של מועסקים למידע

שמחה רוטמן:  בתקנות לפי פסקה (1), יכול שייקבעו הוראות שונות לגבי מאגרים בעלי מאפיינים שונים

שמחה רוטמן:  תקנות לפי פסקה (1) יחולו על גופים המנויים בפרטים 2 ו-3 בתוספת הראשונה לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח–1998 - יותקנו בהתייעצות עם שר הביטחון

שמחה רוטמן: "     

נעמה מנחמי: השינוי שעשנו פה ממורקר בצהוב, שינוים נוסחיים

נעמה מנחמי:  העברנו את הסכמת ראש הממשלה לראש כדי שיהיה ברור

שמחה רוטמן: יש פה הנוסח המשולב? על מי חל 17ב?      

עמית יוסוב עמיר: הסעיף הזה מאגם באופן יותר מפורש את הסמכות שהופעלה כבר היום בעת קביעת תקנות אבטחת מידע

עמית יוסוב עמיר:  המטרה שהסמכות תהיה יותר ברורה ומפורטת

עמית יוסוב עמיר:  אין פה שינוי מהותי, הסמכות להתקנת התקנות

עמית יוסוב עמיר:  יש פה כן עיגון של החובה לקבל את הסכמת ראש המשלה כמי שממונה על מערך הסייבר הלאומי לאור הקרבה הנושאית בין נושא אבטחת מידע והגנת הסייבר וכן לעניין אותם גופים ביטחוניים שמנויים בתוספת לחוק להסדרת הביטחון, שם נדרשת גם התייעצות עם שר הביטחון

ראובן פלדמן: הגופים הם משרד הביטחון, - - - ומפעלי משרד הביטחון שמוגדרים בצו

ראובן פלדמן:  יש לנו התייחסות אליהם בהמשך בפרק הגופים הביטחוניים – אפשר להידרש יותר לעומק שם

שמחה רוטמן: אז ראש הממשלה פה בסיפור הוא מצד הסייבר

שמחה רוטמן:  זה הסעיף שבגלל התכנסנו

עמית יוסוב עמיר: אכיפת התקנות שכבר הותקנו, אבל המטרה היא שבספר החוקים תופיע הסמכה יותר- -      

שמחה רוטמן: בסדר

נעמה מנחמי: 17א

נעמה מנחמי:  מחזיק במאגרים של בעלי שליטה שונים

נעמה מנחמי:  התיקון בסעיף א הוא נוסח והתיקון של סעיף ב – הסרתו

ראובן פלדמן: פה יש חובה רגולטורית שקיימת היום ואחרי שקראנו מחדש את החוק הגענו למסקנה שאין צורך

ראובן פלדמן:  זה חובת לדווח לרשות על מי שמחזיק מעל חמישה מאגרי מידע

ראובן פלדמן:  הוא צריך להעביר לרשות רשימה של מאגרי המידע שברשותו והפרטים שלהם

ראובן פלדמן:  בחנו את זה מחדש והגענו למסקנה שזה סעיף שאינו נדרש היום

ראובן פלדמן:  אנו מבקשים לבטלו

ראובן פלדמן:  חובה רגולטורית שאינה נדרשת

שמחה רוטמן: אני חייב לדעת - מה העלות התקציבית שאני חוסך פה? אנחנו לקראת דיוני תקציב

ליאור אדרי: כמות ההטרדות בנושא הייתה פשוט לא ניתנת לכימות

ליאור אדרי:  הנושא של מחזיקים מעולם לא טופל- -     

שמחה רוטמן: צריך לקראת הקיצוצים הנדרשים

שמחה רוטמן:  אגיד לבצלאל להעלות את המיסוי על מחזיקי מאגרי מידע

דן אור-חוף: באותה נשימה, סעיף קטן (א) בסעיף 17א הוא במידע רבה מיותר

דן אור-חוף:  הרשאות גישה נקבעות ממילא במסגרת חובות אבטחת המידע שיש בתקנות, גם בחובות שבהסכם מיקור חוץ בסעיף 15 לתקנות

שמחה רוטמן: למה הסעיף הזה קיים בנפרד? מה משמעותו? בכל מקרה כשאני מחזיק - - - גם מתקנות אבטחת מידע וגם מאחרים, הוא נקבע לפני שהיו תקנות אבטחת מידע

עמית יוסוב עמיר: אבל הוא מאוד שורשי, כי הרעיון שכשספק מחזיק מספר מאגרי מידע- -     

שמחה רוטמן: אם מחזיק רק מאגר מידע אחד של בעל שליטה אחד, הוא חייב לוודא שרק מי שמוסמך מקבל לפי ההסכם

שמחה רוטמן:  יש פה מכלל הן אתה שומע למה לא

ניר גרסון: לא

ניר גרסון:  לגבי קבלנים או מחזיקים מקצועיים שמשרתים משרתם של הרבה אדונים, זה גם לא נטל עליהם כי זה לא העסק שלהם

ענר רבינוביץ׳: זה נטל עצום

ענר רבינוביץ׳:  לפרט בהסכם מול כל בעל שליטה מי המורשים אצלי שייגשו – זה נטל עצום

ענר רבינוביץ׳:  זה לא רק שלא מצייתים

ענר רבינוביץ׳:  אי אפשר לציית

שמחה רוטמן: אתם חושבים שכשמתקשר אדם ואומר: תוסיף לי מורשה אחר, יש הסכם בכתב בין הצדדים בנושא? אולי מתועדת הפנייה, אולי אפשר רטרו לקרוא לזה הסכם בכתב

שמחה רוטמן:  אבל נכנס לי- -     

אילן שלגי: פגיעה בפרטיות של כל מורשי הגישה שהפרטים שלהם עכשיו עובדים

אילן שלגי:  זה גם לא נעשה בהסכם היום, זה בניהול עצמי אצל כל המחזיקים

אילן שלגי:  אתה נכנס לממשק, מוסיף מורשי גישה, מוריד מורשי גישה

אילן שלגי:  זה לא מתנהל ככה מ-95' כשזה נחקק

אילן שלגי:  חבל

ליאור אדרי: כל נושא ניהול ההרשאות היום מטופל בתקנה 15 ולא צריך לבוא לידי ביטוי באירוע הזה

שמחה רוטמן: יש בזה היגיון מסוים

עמית יוסוב עמיר: החובה המרכזית פה - מחזיק במאגרי מידע, להבטיח את ההפרדה בין מאגרי המידע השונים שלכל אחד מבעלי השליטה תהיה גישה רק למאגר שלו, היא- -     

שמחה רוטמן: מסכים איתך אבל גם אם אני מחזיק מאגר מידע של בעל שליטה אחד והוא אומר לי: את זה תדאג שהוא יראה ואת זה תדאג שהוא יראה, אני חייב אותו דבר, לפי תקנות אבטחת מידע הרגילות

עמרי רחום טוויג: והפוך

עמרי רחום טוויג:  יש נותני שירותים קטנים יותר שבהם כל צוות התחזוקה של נותן השירות רשאי לקבל גישה לכל בעלי השליטה

עמרי רחום טוויג:  לא סותר

שמחה רוטמן: אבל זה מחייב במפורש בהסכם בכתב

עמית יוסוב עמיר: אבל החובה פה להסכם בכתב הורחבה בתקנה 15 לכל בעלי- -     

שמחה רוטמן: לכן אני אומר שזה מיותר

עמית יוסוב עמיר: אבל הרישא פה מהותית

שמחה רוטמן: מהותית מיותרת

שמחה רוטמן:  החובה הזאת קיימת גם אם זה בעל מאגר שליטה אחד

שמחה רוטמן:  לא קשור לכמה בעלי שליטה

עמית יוסוב עמיר: אין פה אגב חובת הפרדה

עמית יוסוב עמיר:  יש פה רק חובה לקבוע מי ניגש

עמית יוסוב עמיר:  יכול להיות שזה כולם

שמחה רוטמן: זה רק אומר שאם יש לי הסכם ואני מחזיק כמה מאגרי מידע, אני צריך לרשום בהסכם איתך את כל המורשים אצלי – אחרת אני מפר את החוק

שמחה רוטמן:  אתה אומר: זה לא נאכף בפועל – משהו אחר, אבל אם אני מחזיק מאגר שלך ושלו, אני צריך לרשום בהסכם עם כל אחד מכם מי מורשה לגשת לכל מאגר

שמחה רוטמן:  זה מה שכתוב

ראובן פלדמן: כיוון שזה סעיף בחוק הקיים שלא הוצעו לגביו שינויים, אם הוועדה תרצה, מציע שנוכל בדיון הבא

שמחה רוטמן: מציע שנוריד אותו

נעמה מנחמי: 17ב לא נדרש לנו

נעמה מנחמי:  נדלג על התיוקנים

נעמה מנחמי:  התיקון לא נדרש – הסעיף נדרש, כי בחרנו לא להחליף את השם של הרשם לממונה אלא לראש רשות לכן לא מבלבל אותנו לקרוא לממונה על אבטחת מידע ממונה – אפשר להשאיר את שמו ולא צריך להחליף את שמו לאחראי על הגנת- - - אין צורך ב-17ב

שמחה רוטמן: מצוין

ראובן פלדמן: אם אפשר לבקש – הוועדה רצתה בדיון הקודם לשמוע בנושא פיקוח הרוחב של הרשות ונמצא פה הממונה על פיקוח הרוחב

שמחה רוטמן: כמה זמן זה?     

ראובן פלדמן: זה לא צריך להיות ארוך אבל הוועדה ביקשה הרחבה בעניין הזה ונודה אם אפשר לעשות את זה היום ולא בדיון הבא

ראובן פלדמן:  גם בדיון הקודם רצינו

שמחה רוטמן: אני יודע, אבל 15:30 ונתקשה לדעתי לדון בזה וגם להתייחס לזה נקודתית

שמחה רוטמן:  אנחנו כבר באיחור

שמחה רוטמן:  אני יודע שהאיחור היום של השעה נבע כתוצאה מהדיון החסוי שהיה מוקדם בבוקר למטרה טובה

נעמה מנחמי: אני רוצה שיבוא לדיון הבא

נעמה מנחמי:  רוצים לנהל על זה דיון

שמחה רוטמן: מתנצל

שמחה רוטמן:  אני מסכים

שמחה רוטמן:  לדיון הבא

שמחה רוטמן:  תזכירו לי שיהיה בפתיחת הדיון

שמחה רוטמן:  הבטחתי לגלעד, שיהיה קצר

שמחה רוטמן:  לכן נחזור על הברכות על ההחלטה האחרונה

גלעד סממה: תודה, אדוני

גלעד סממה:  אני רוצה להתייחס להחלטה של נציבות האיחוד האירופי

גלעד סממה:  רבים מברכים אותנו, אפשר היה לראות את זה גם כאן בדיון על המשימה הזו, אבל היא ממש לא הסתיימה, וכשאני אומר אותנו זה לא רק הרשות להגנת הפרטיות – זה גם ייעוץ וחקיקה, חבריי שביושבים פה ואחרים שנמצאים במשרדם כרגע והובילו עבודה משותפת יחד אתנו הרשות ועם משרדי הממשלה השונים

גלעד סממה:  אנו יכולים לראות פה שרגולציה מיטבית גם מסייעת לכלכלה ומחזקת אותה

גלעד סממה:  אפשר לראות את זה גם בתגובות של אנשים שנמצאים פה כשהגיבו להחלטה הזו

גלעד סממה:  כאמור המשימה ממש לא הסתיימה

גלעד סממה:  החלטת הנציבות תיבחן על ידי הפורומים השונים באיחוד האירופי

גלעד סממה:  אנו מקווים מאוד שתיוותר על כנה

גלעד סממה:  יש שני דברים ברורים מההחלטה עד כה: אחד, שאנו חייבים לסיים בדחיפות את תיקון 14 כדי להבטיח שהתהליך הזה יסתיים בהצלחה גם כשיבוא לבחינתם של פורומים אחרים באיחוד האירופי

גלעד סממה:  בדוח האיחוד דאגו להדגיש זאת באופן הכי מפורש שיש

גלעד סממה:  גם שלחתי לאדוני את ההתייחסות בדוח הקצר

גלעד סממה:  יש בתיקון 14 רכיבים מהותיים, שעל תיקונם עומדת החלטת הנציבות, ואנו חייבים להביא את ההליך הזה לכדי סיום

גלעד סממה:  הדבר הנוסף הוא, פעילות הרשות בהנחיות, האכיפה וכדומה, היוו גשר בין החוק המיושן שאנו דנים בו היום להצלחת שימור התאימות

גלעד סממה:  החלטת נציבות האיחוד והתבססות על פעילות הרשות במצב בו החוק כה מיושן מדגישים כמובן את ההישג

גלעד סממה:  זו מחמאה גדולה לפעילות הרשות, אך הדבר מספיק בקושי כרגע לשלב הזה

גלעד סממה:  האמירה המפורשת של הצוותים המקצועיים באיחוד האירופי, שנקדם בדחיפות את תיקון 14 ותעזרו לנו לעזור לכם

גלעד סממה:      אני מזכיר כמובן את הצורך החיוני – אדוני מזכיר זאת בתחילת כל דיון – בתיקון דחוף של תיקון 14 והוא העלאת החוסן הלאומי בזירת הסייבר, דבר שבא לידי ביטוי בהתייחסות למטה ביטחון לאומי וכמובן ביתר שאת עת התחילה המלחמה

גלעד סממה:  אדוני מכיר את הנתונים

גלעד סממה:  משכך אדוני אני מבקש ויודע שגם הוועדה וגם אדוני משקיעים – ואני מעריך זאת מאוד – משקיעים ומושקעים בתיקון

גלעד סממה:  סד הזמנים לוחץ עלינו מאוד, מקווים שנהיה מוכנים להעברה בקריאה שנייה ושלישית ממש במושב הקרוב

שמחה רוטמן: ודאי

שמחה רוטמן:  לא היה כזה דבר שעושים כל כך הרבה דיונים ארוכים

גלעד סממה: במושב הנוכחי כמובן, ואם יורשה לי לומר, עלינו לקחת בחשבון גם כל מיני התייחסויות שאנו עדיין נדרשים לעשות מצד יו"ר הוועדה בתוך משרדי הממשלה, וגם לקחת בחשבון את הזמן של חודש מרס עד סוף המושב הנוכחי שהוא זמן גם של מליאה, ואדוני מכיר את הדברים היטב

גלעד סממה:  מודה גם ליו"ר הוועדה ולוועדה ולייעוץ המשפטי

שמחה רוטמן: אני ממש מתנצל על הדיון היותר קצר ממה שתכננתי היום

שמחה רוטמן:  אשתדל לפצות אתכם בשבוע שלאחר הבא – שבוע הבא איני נמצא

שמחה רוטמן:  נאחז את השוק בקרניו, בדרך הארוכה שהיא קצרה, והקצרה שהיא ארוכה

שמחה רוטמן:    תודה רבה, הישיבה נעולה