ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 146, 2024-01-16 00:00

ישראל אייכלר: ברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  על סדר היום הצעה לדיון מהיר של חבר הכנסת ארז מלול וחברים בנושא עצירת התוכניות לעידוד תעסוקת ישראלים בענפי הבנייה והחקלאות המצויים במשבר

ישראל אייכלר:      ב-23 בנובמבר 2023 התקיימה ישיבה בוועדת העבודה והרווחה בנושא הסכם בדבר מתן עידוד והמשך תעסוקה במלחמת חרבות ברזל

ישראל אייכלר:  הדיון נחלק לשני חלקים כאשר האחד הוא מענק תמריץ והשני הוא מענק עידוד

ישראל אייכלר:  אנחנו לא מדברים עכשיו על מענק העידוד אלא על מענק התמריץ, מה שהיה אמור להביא עובדים חדשים לענפים בהם יש מחסור כתוצאת יציאת עובדים זרים בענפי הבניין והחקלאות עקב המלחמה, בריחה המונית של עובדים זרים ואיסור על עובדים פלסטינים להגיע לכאן

ישראל אייכלר:  אנשי הבניין והחקלאות טענו שהם לא יכולים להשיג עובדים, ולזה רצו להצטרף גם אנשי התעשייה, והאוצר החליט לתת מענה בסך 3,000 שקלים לחודש עד ה-31 במרס 2024 אבל העוקץ היה שרק מי שנכנס לעבודה עד ה-31 בדצמבר, הוא יכול לקבל את המענק הזה

ישראל אייכלר:  עברנו את התאריכים האלה והענפים האלה נשארו ללא עובדים

ישראל אייכלר:      עכשיו נוספו למתלוננים גם קבלני השיפוצים שטוענים טענה פשוטה ואמיתית והיא שאין להם עובדים

ישראל אייכלר:  כמו שלקבלנים אין עובדים, גם לקבלני השיפוצים אין עובדים

ישראל אייכלר:  טוענים שלא הכניסו את השיפוצניקים למרות שהפרשנות של ביטוח לאומי הייתה שהם כן כלולים

ישראל אייכלר:      בנוסף יש אלינו פנייה של עובדי הפלחה שגם הם טוענים שנשארו ללא עובדים והם מבקשים להאריך את המענקים לפחות לעוד שלושה חודשים

ישראל אייכלר:      אנחנו נקיים עכשיו את הדיון עם האוצר עם הביטוח הלאומי והגופים השונים כדי לשמוע כמה אנשים קיבלו את ההזדמנות לקבל עוד 3,000 שקלים בחודש כשהם באו לעבוד בפלחה, בחקלאות ובבניין והאם כדאי להמשיך ולעשות זאת שוב

ישראל אייכלר:  אני שומע את שר הביטחון אומר שצריך להכניס עובדים פלסטינים כדי להביא להם פרנסה, אבל אם יש הרבה יהודים שרוצים פרנסה, עניי עירך קודמים

ישראל אייכלר:  אם אין אנשים שרוצים לעבוד בזה, אני לא נכנס לעניין המדיני והסכנה הביטחונית כפי שראינו אתמול מה קרה ברעננה אלא יותר לנושא התעסוקה של הישראלים

ישראל אייכלר:       רשות הדיבור למציעים

ארז מלול: תודה רבה לאדוני היושב-ראש על קיום הדיון המהיר בנושא חשוב זה

ארז מלול:  אני אחזור על הדברים שאמרתי בשבוע שעבר

ארז מלול:  כבודו בתקופת החירום, גם בשגרה אבל בתקופת החירום, עושה הרבה למען עם ישראל ואני רוצה לומר יישר כוח

ארז מלול:  כבודו עושה גם למען החטופים, גם למען המפונים, למען רווחתו של כל עם ישראל בתקופת משבר זו

ארז מלול:  יישר כוח

ארז מלול:  חשוב שעם ישראל ידע את זה

ארז מלול:      אנחנו נמצאים בתקופה מאוד קשה מבחינת ענף הבנייה וענף החקלאות

ארז מלול:  הבוקר קראתי בעיתון ש"מחצית מאתרי הבנייה סגורים וכוח העבודה שהובטח עוד לא הגיע"

ארז מלול:  אתם מבינים את המשמעות ואיך זה משפיע על המשק הישראלי כאשר מחצית מאתרי הבנייה סגורים, ואיך זה משפיע על יוקר הדירות, על זה שאנשים שקנו דירות לא יכולים להיכנס אליהן

ארז מלול:  כמו שהיושב-ראש הזכיר הייתה החלטה על מענק תמרוץ לישראלים שעובדים בבנייה אבל ב-31 בדצמבר זה פסק ואני לא מבין למה זה לא ממשיך

ארז מלול:  אין עובדים זרים, עדיין לא מגיעים למרות שהעבירו החלטת ממשלה להגדיל את מכסת העובדים הזרים ואת מספר המדינות מהן הם יגיעו

ארז מלול:  הייתי שותף גם לזה דרך ועדת הפנים

ארז מלול:  נלחמתי בעניין וחלק מהיושבים כאן ישבו אצלי בחדר כדי לראות איך להגיע להסכמה עם רשות ההגירה

ארז מלול:      מאלץ קבלנים רבים להעסיק אנשים בלתי חוקיים חרף סיכון חיי אדם

ארז מלול:  ראינו את הפיגוע שאירע אתמול

ארז מלול:  מדובר כאן בסיכון חיי אדם

ארז מלול:  ראינו מה קרה אתמול בפיגוע ברעננה ואני שואל עד מתי? אני ציפיתי שיגדילו את גובה מענקי העידוד אבל אם לא מגדילים, לפחות להמשיך ולתת אותם ולהגדיל את הידיים העובדים

ארז מלול:  אדרבה, זה יעודד עובדים

ארז מלול:  אנחנו צריכים להיות עצמאים ולא להיות תלויים במדינה כזאת ולא באזרחים אחרים

ארז מלול:       אני יודע ששר העבודה עושה לילות כימים במשרדו

ארז מלול:  משרד העבודה הוא אחד המשרדים הכי יעילים בתקופת החירום הזאת - לא אני אומר את זה אלא התקשורת – בכל נושא העבודה, ביטוח לאומי, התיקים שמגיעים, נפגעי פעולות איבה אבל צריך גם את האוצר וגם את הביטוח הלאומי

ארז מלול:  זה הנושא הראשון שהיושב-ראש הזכיר

ארז מלול:      הנושא השני שהתוודעתי אליו בתקופת המלחמה לא הכרתי אותו ולא ידעתי עליו אלא ואני שמח שהתוודעתי לכך שיש ענף גדול של התאחדות קבלני השיפוצים וגם כאן יש בעיה והיא יותר חמורה ואני אומר למה

ארז מלול:      יש כ-2,500 קבלני שיפוצים מאושרים ויש עוד הרבה פיראטיים, כ-15,000 קבלני שיפוצים פיראטיים

ארז מלול:  לקבלני שיפוץ אין אישור להעסיק עובדים זרים

ארז מלול:  כל כוח העבודה של קבלני השיפוצים מתבסס על פלסטינים

ארז מלול:  עכשיו אין פלסטינים ולכן אין שיפוצים

ארז מלול:  אנשים לא מקבלים דירות, אין להם היכן לחיות, הקבלנים פושטים רגל

ארז מלול:  זה נזק כלכלי אדיר למדינה, כי הרי זה חוזר אלינו

ארז מלול:  צריך לשלם אבטלה, צריך לשלם פיצויים וזה במקום לקחת את הכסף הזה ולהוציא אותו על דברים שמקדמים למרות שזו לא הוצאה כי ברגע שעוזרים לקבלני השיפוצים, אנחנו מכניסים כסף למדינה

ארז מלול:  הם משלמים מיסים, אנשים עובדים ולא משלמים להם אבטלה

ארז מלול:      זאת לא תורה גדולה, לא צריך להעביר חוק כדי להכניס את קבלני השיפוצים

ארז מלול:  חוק מענקי העידוד מדבר על בנייה

ארז מלול:  הפרשנות של המחלקות המשפטיות והמקצועיות הוא שזה זה רק לעובדי בנייה רטובה ולא עובדי שיפוצים או הרחבות

ארז מלול:  במחי יד אפשר להוסיף את השיפוצים

ארז מלול:  אני מוכן לקיים אצלי שולחן עגול עם משרד השיכון וביטוח לאומי כדי לעשות איזה מתווה או פיילוט לגבי קבלני השיפוצים ולראות שהוא מצליח

ארז מלול:  הרבה ישראלים מכל המגזרים – גם במגזר החרדי – מעדיפים לעבוד בשיפוץ מאשר באתרי בנייה ואתם מעודדים תעסוקה בכל מיני מגזרים שלא יוצאים לעבודה

ארז מלול:  אדרבה, יש כאן גם אג'נדה לקדם את הדברים

ארז מלול:      אני שוב מודה ליושב-ראש

ארז מלול:  אנחנו רוצים תשובות ואם לא נקבל תשובות, יש חקיקה ויש עוד דרכים לעשות את זה

ששון גואטה: אחרי דבריו של חבר הכנסת ארז מלול, אין לי הרבה להוסיף

ששון גואטה:  הנושא של ידיים עובדים – אם זה בענף השיפוצים או בענף החקלאות – הוא נושא מאוד בעייתי כי אין כוח עבודה

ששון גואטה:  כמי שמכיר את שני התחומים, אין כוח עבודה וגם אין עובדים זרים

ששון גואטה:  עד שנתנו מענה בסך 3,000 שקלים כדי לעודד עובדים ישראלים, שתהיה עבודה עברית, גם את זה הפסיקו

ששון גואטה:  האמת היא שעד לפני זמן מה לא ידעתי שהפסיקו את המענק ולכן חתמתי על הבקשה לדיון מהיר

ששון גואטה:  אני חושב שהדיון שמתקיים כאן הוא מאוד חשוב ואכן צריך לפתור את הבעיות

ששון גואטה:      אני במקרה מכיר את ענף השיפוצים כי אחי שיפוצניק ואני מבין את בעיות כוח האדם

ששון גואטה:  הוא היה נשען על חברונים ופלסטינים שהיו עובדים אצלו אבל היום הוא סגר את העסק כי אין אנשים שיעבדו

ששון גואטה:  היה צריך לעודד כי שיגיעו ידיים עובדות

ששון גואטה:  בוויכוחים מול האוצר אני ייצגתי את החקלאים והייתי רב איתו כדי שיוסיפו לנו עובדים זרים

ששון גואטה:  הם תמיד נתנו לנו ברקסים כדי לא לעודד

ששון גואטה:  אמרנו שנתנו אבטלה מסוימת, שחבר'ה ישראלים לא רוצים לבוא ולעבוד, הלוואי שיבואו לעבוד וגם מוכנים לשלם להם

ששון גואטה:      אם יש מענק והתחלנו להניע מהלך, אני לא מבין למה זה פסק ואני סומך עליך אדוני היושב-ראש שתטפל בנושא

ארז מלול: צר לי שמהאופוזיציה, תלושי המזון שנותנים גם לחרדים, באו לכאן וצעקו ועכשיו בנושא כזה שהוא רוחבי לכל עם ישראל, אני לא רואה כאן נציג אחד מהאופוזיציה

ששון גואטה: האוצר כאן?     

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  האוצר כאן

ארז מלול: היושב-ראש זוכר את הדיון הקודם

ארז מלול:  אם יהיה דיון על חרדים כולם יהיו כאן

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  אז כולם יהיו

ארז מלול: כי למה יש להם הרבה ילדים

ישראל אייכלר: טוב שלפלסטינים יש הרבה ילדים, אז כן אפשר לפרנס אותם

ישראל אייכלר:      אני רוצה לעבור לנתונים

ישראל אייכלר:  ביטוח לאומי, אני רוצה לדעת כמה אנשים ניצלו את המענק

רותי מור: אנחנו פיתחנו את השירות הזה וכרגע - אני אתן לכם נתונים לגבי מענק התמרוץ – הגישו 773 עובדים, מתוכם 682 לענף החקלאות ו-91 עובדים הגישו לענף הבנייה

רותי מור:  כמו שאמרנו בדיון הקודם, בענף הבנייה הכללנו גם את השיפוצים

ישראל אייכלר: כן הכללתם אותם?     

רותי מור: בוודאי

ארז מלול: זה לא נכון

רותי מור: יש לי צילום של טופס תביעה באתר

רותי מור:  מגישים את התביעה באתר ובפירוש אפשר לראות "שיפוצים, עבודות שיפוץ נרחבות במבנים קיימים, כל עבודה הקשורה לשינוי מבנים המקורי או תוספת בנייה"

רותי מור:  דרך אגב, כבר יש לנו עובדים שכן הגישו בקשה

ישראל אייכלר: תאמרי שוב את המספרים כי אני רוצה לרשום

רותי מור: הגישו סך הכול 773 עובדים, מתוכם 682 לענף החקלאות והיתר, 91 עובדים, לענף הבנייה כאשר בענף הבנייה יש עובדים בשיפוצים

רותי מור:  חד משמעית

ישראל אייכלר: את אומרת שהכרתם בשיפוצניקים

רותי מור: בוודאי

רותי מור:  כתבנו באתר, גם בדברי ההסבר, גם בטופס התביעה וצילמתי את זה למי שירצה לראות

רותי מור:  כאשר מגישים את הבקשה צריך לסמן האם אני בענף החקלאות או בענף הבנייה

רותי מור:  כאשר אתה בוחר את ענף הבנייה, אתה יכול לבחור שיפוצים או בנייה

ארז מלול: לדעתי את מדברת רק על הרחבות

רותי מור:  לא

ארז מלול: בשיפוצים יש הרחבות ויש גם שיפוץ פנימי

ארז מלול:  הנה, תוספות בנייה

ישראל אייכלר: חבר הכנסת מלול, אצלנו נהוג שאנחנו לא עושים סימפוזיונים

ישראל אייכלר:  תרשום לך מה היא אומרת ותקבל את הזכות להגיב

ששון גואטה: אם אפשר לשאול שאלה, אדוני היושב-ראש

ישראל אייכלר: שאלה, כן

ישראל אייכלר:  לא ויכוחים

ששון גואטה: את אומרת שהגישו 773

ששון גואטה:  כאשר בניתם את התוכנית, לכמה בקשות ציפיתם?     

רותי מור: תמרוץ בענף החקלאות והבנייה, לא אנחנו עשינו

ששון גואטה: האוצר

רותי מור: יכול להיות האוצר

ששון גואטה: כמה בקשות חשבתם שיהיו?     

נועה שוקרון: רכזת תעסוקה, אגף תקציבים

נועה שוקרון:  המענקים האלה נעשו אחרי המלחמה כמענה לתופעה של יציאת העובדים ולכן הם גם יוחדו לחקלאות ולבניין

נועה שוקרון:  ראינו שיש תופעה של יציאה של עובדים זרים רבים, ענף התעשייה – כמו שציין יושב-ראש הוועדה – מאוד מאוד רצה להיכנס

נועה שוקרון:  ברמת המספרים, ההיקפים היו שונים לחלוטין בשני הענפים האלה והמענקים האלה היו מתוך רצון לתת מענה מאוד מאוד מהיר

נועה שוקרון:  כלומר, בשני הענפים האלה טענו שהם צריכים את הידיים העובדות עכשיו ולכן רצינו לעשות תוכנית מאוד מאוד מהירה שאכן כל גיוס שהיה מנובמבר אפשר את קבלת המענק

נועה שוקרון:  לא ידענו להעריך מכיוון שמעולם לא נעשתה תוכנית כזאת

ישראל אייכלר: השאלה היא למה רק לשלושה חודשים

ישראל אייכלר:  אם אנחנו סגרנו את זה עד ה-31 בדצמבר, באופן טבעי לא הספיקו להיכנס הרבה אנשים

ישראל אייכלר:  אם היינו עושים את זה לחצי שנה, הייתה פרספקטיבה רחבה יותר

ששון גואטה: כמו שאני מכיר את האוצר אחרי הניסיון שיש לי איתו, הם די מחושבים ולא זורקים ככה ונראה מה יהיה

ששון גואטה:  אם הם היקצו 50 מיליון, 20 מיליון שקלים, השאלה כמה הם היקצו

ששון גואטה:  מתוך כל הכסף שהם חשבו להקצות לטובת העניין הזה, נראה לי שנשאר להם ואם נשאר כסף, למה להפסיק את התוכנית? אם נשאר כסף, בואו נמשיך את התוכנית ונמשיך לעודד את החבר'ה האלה שימשיכו לעבוד

ישראל אייכלר: השאלה שלך מצוינת

ישראל אייכלר:  כמה הקצבתם לנושא הזה

נועה שוקרון: כמו שאמרתי, היו הרבה מאוד מענקי שניתנו במסגרת ביטוח לאומי והם ניתנו כסל כולל

נועה שוקרון:  הסוגייה כאן היא לא תקציבית

נועה שוקרון:  אני מבינה מה אתה אומר ואני אומרת בכנות שהאירוע כאן הוא לא תקציבי

נועה שוקרון:  יש כרגע נתונים לגבי בקשות והמספר מאוד מאוד נמוך, בטח ביחס למענקים אחרים שניתנים על ידי הביטוח הלאומי

נועה שוקרון:       עוד מילה על הרציונל של המענק

נועה שוקרון:  מי שהתחיל את העבודה שלו בנובמבר או בדצמבר, המענק ניתן למשך שלושה חודשים

נועה שוקרון:  כלומר, אדם שהתחיל לעבוד בנובמבר, מתוך הבנה ששם היה המשבר הגדול בענפי הבניין והחקלאות, וממשיך כרגע את עבודתו – זכאי למענק במשך שלושה חודשים

נועה שוקרון:  כאשר אנחנו אומרים שהמענקים הסתיימו, צריך לדייק

נועה שוקרון:  המענקים הסתיימו לאדם שהתחיל לעבוד בינואר

נועה שוקרון:  כלומר, אם הוא ממשיך את עבודתו בינואר - - -     

ישראל אייכלר: אנחנו מאוד דייקנו ולא צריך לדייק את זה עוד פעם, אם התכוונת לכך שהיו אי-דיוקים

ישראל אייכלר:  דיברנו על 31 בדצמבר ולא הרבה אנשים יכולים להיכנס לזה

ישראל אייכלר:  הבקשה של החברים ושלנו היא להמשיך את זה לפחות עוד שלושה חודשים ואולי לשישה חודשים כדי שנוכל לבחון האם באמת זה טוב ומועיל

נועה שוקרון: אני אומרת שאנחנו לא פוסלים

נועה שוקרון:  אנחנו עדיין בוחנים את זה ואנחנו עדיין עוקבים אחרי הנתונים כי הם גם משתנים ברמה היומית

נועה שוקרון:  אני כן חושבת – לפחות ציפינו לראות בהתנהגות – שנובמבר-דצמבר, הם היו החודשים עם המספר הרב של עובדים שיצאו לחל"ת

נועה שוקרון:  זה בצד היצע העובדים

נועה שוקרון:  בצד הביקוש לעובדים, הביקוש היה החמור ביותר כי לאט לאט עובדים זרים כן מתחילים לחזור לישראל, שם נראה איזושהי מסה קריטית שלצערנו לא ראינו

נועה שוקרון:  ככל שאנחנו מתרחקים מהמועד הזה, הצפי שדווקא יהיו יותר עובדים שירצו להיכנס לעבודה, הוא צפי שאני לא מצליחה להבין את הרציונל שלו

ישראל אייכלר: לא הבנתי

ישראל אייכלר:  למה את לא מצליחה? אני אסביר לך

ישראל אייכלר:  ברגע שיש לו הזדמנות רק עד יום מסוים, עד שאדם חושב כבר עבר התאריך והוא לא בא

ישראל אייכלר:  אם תתני לו חצי שנה, תראי הרבה יותר אנשים שבאים לעבודה

נועה שוקרון: אני אנסה להסביר את עצמי

ארז מלול: לא ניצלו והכסף נשאר בקופה

ארז מלול:  אתם לא מבזבזים כלום

ישראל אייכלר: היא אומרת שזה לא הכסף

נועה שוקרון: אמרתי בכנות

ארז מלול: לא הבנתי מה הרציונל לא להאריך

ארז מלול:  אדרבה

נועה שוקרון: אני אנסה להסביר שוב ויכול להיות שאשכנע ויכול להיות שלא

נועה שוקרון:  שוק העבודה הישראלי הוא במצב מצוין

נועה שוקרון:  אנחנו עדיין על שלושה אחוזי אבטלה

נועה שוקרון:  בנובמבר-אוקטובר הייתה מגמה של הרבה מאוד עובדים שיצאו לחל"ת, באזור ה-100,000 בכל רגע נתון

נועה שוקרון:  התופעה הזאת הולכת ומצטמצמת

נועה שוקרון:  רק אתמול יצאו נתוני התעסוקה שמראים שאנשים האלה לאט לאט חוזרים לעבודתם

ישראל אייכלר: מה המספרים?     

יאיר פרץ: ראש אגף מעסיקים, שירות התעסוקה

יאיר פרץ:  כ-100,000 דורשי עבודה שהיו רשומים בחל"ת בנובמבר-דצמבר, חזרו לעבודה

ישראל אייכלר: כמה נשארו? 100,000 מתוך כמה?     

יאיר פרץ: אם אני לא טועה בסביבות 136,000

ישראל אייכלר: זאת אומרת, רוב גדול של אלה שיצאו לחל"ת חזרו לעבודה

יאיר פרץ: חד משמעית

יאיר פרץ:  זה לא קשור לענף הבנייה

נועה שוקרון: אני אוהבת להתבסס על נתונים עת אנחנו מקבלים החלטות

נועה שוקרון:  אני חושבת שזה חשוב שגם אתם תכירו אותם

נועה שוקרון:      בהינתן שמצב שוק העבודה הולך ומשתפר, יש פחות עובדים שכרגע הם ללא עבודה

נועה שוקרון:  אין סיבה להעריך שבן אדם שיש לו תעסוקה ילך וישנה התנהגות

ארז מלול: מה אחוז האבטלה היום? בלי קשר לאלה שיצאו לחל"ת

יאיר פרץ: סך הכול כשלושה אחוזים

יאיר פרץ:  כ-171,000 באבטלה ו-52,000 בהבטחת הכנסה ועוד כמה עשרות אלפים בודדים

ארז מלול: צריך לקחת את העובדים מהמובטלים ולא מאלה שיצאו לחל"ת

נועה שוקרון: חבר הכנסת, שלושה אחוזי אבטלה זה אחוז נמוך מאוד מאוד

יאיר פרץ: אני אעזור לך

יאיר פרץ:  זה שיעור אבטלה יותר נמוך מכפי שהיה ב-2019, בתחילת הקורונה

נועה שוקרון: כמו שאמרתי, שלושה אחוזי אבטלה זה מה שנראה חיכוכית

נועה שוקרון:  אנשים בסוף תמיד נמצאים במהלך של מעבר מעבודה לעבודה

נועה שוקרון:  זה שיעור אבטלה שהוא באמת מצוין ואני מאחלת למדינת ישראל – בטח בתקופה של מלחמה – שזה יהיה שיעור האבטלה שלה

נועה שוקרון:      כאשר אנחנו מסתכלים על פוטנציאל כוח אדם רלוונטי, אנחנו מסתכלים על פוטנציאל שהוא או אנשים שנמצאים מחוץ לשוק העבודה, כלומר, אנשים שאפילו לא מחפשים עבודה, וכאן האתגרים שלנו הם אחרים ואם יהיה צורך אני ארחיב, או אנשים שהם בחל"ת

נועה שוקרון:  זאת אומרת, כאשר אנחנו בנינו את המענק הזה, ההזדמנות לווין-וין שראינו הייתה שיש כאן מסה קריטית של אנשים שיצאו לחל"ת ויש כאן ענפים שבאמת איבדו בבת אחת המון כוח עבודה וראינו הזדמנות לעשות את המצ'ינג הזה בשוק העבודה

נועה שוקרון:  ככל שחולף הזמן, הפוטנציאל למצ'ינג כזה, הן מבחינת היצע העובדים והן מבחינת הביקוש לעובדים, חולף

נועה שוקרון:       עם זאת, אמרתי שאנחנו לא פוסלים אלא אנחנו בוחנים וגם אמרתי בכנות שזה לא עניין של כסף

נועה שוקרון:  יכול להיות שהכלי לא מהודק מספיק

נועה שוקרון:  יכול להיות שצריך לייצר את אותה הוצאה כספית באופן אחר שיהיה יותר אפקטיבי

נועה שוקרון:  את הדברים האלה אנחנו כרגע בוחנים כדי גם להבין את המספרים ואת הביקושים, גם להבין את הצורך המשקי וגם אם יש צורך לשנות את הכלי ולא סתם להמשיך לעשות משהו שאין לו ביקוש בעולם

ארז מלול: התייחסות לענף השיפוצים

נועה שוקרון: ענף השיפוצים הוא סוגייה של הגדרה

נועה שוקרון:  כמו שאמר הביטוח הלאומי

ישראל אייכלר: אנחנו נדבר על זה כי זה סעיף חשוב

ישראל אייכלר:  הביטוח הלאומי אומר שהכניסו את השיפוצניקים והשיפוצניקים אומרים שלא הכניסו אותם

ששון גואטה: אדוני היושב-ראש, הנושא של ידיים עובדות הוא נושא מאוד מאוד בעייתי

ששון גואטה:  אני חבר כנסת חדש ואני בא לכאן מהעולם הזה

ששון גואטה:  אני יכול לספר לכם שאני שילמתי למסגר שעתי הרבה יותר כסף ממה שאני משלם למהנדס, לבוס שלו

ששון גואטה:  יש בעיה של ידיים עובדות בעבודה שהיא עבודה

ששון גואטה:  חקלאות ושיפוצים, אלה עבודות מאוד מאוד קשות ואין עובדים שרוצים לעבוד בתחומים האלה

ששון גואטה:  הוא עכשיו הגיש הצעת מחיר לבנות ממ"ד בסכום מסוים

ששון גואטה:  פעם לעובד הוא שילם 200 או 300 שקלים ליום אבל היום העובד רוצה שישלמו לו 700 שקלים ו-800 שקלים ליום

ששון גואטה:      הדבר החכם - וכאן אני רוצה לשבח את האוצר שבאמת עשה דבר חכם – שהמענק הזה בגובה של 3,000 שקלים עזרו לבחור הזה להעסיק את העובד

ששון גואטה:  הוא אומר שיש לו 3,000 שקלים מענק והמשכורת שלו היא עוד 8,000 שקלים, סתם אני זורק סכומים, כך שבסך הכול המשכורת היא 11,000 שקלים שזאת משכורת מכובדת ולכן הוא בא לעבוד

ששון גואטה:  אתם צריכים להבין שיש בעיה מאוד מאוד גדולה כי אנשים לא באים לעבוד

ששון גואטה:  אני מסתכל על האחיינים שלי, שולחים אותם ללמוד

ששון גואטה:  נהג סמי טריילר, פעם היה משתכר 6,000 שקלים והיום המשכורת שלו היא 13,000 ו-14,000 שקלים נטו

ששון גואטה:  התאילנדי בא אלי ואמר לי שהוא רוצה שאני לו כל יום שעה נוספת ואם אני לא נותן לו, יש מישהו אחר שנותן לו

ששון גואטה:  זה קורה כי יש מחסור

ששון גואטה:  זה סיפור אמיתי

ששון גואטה:  זה עניין של היצע וביקוש

ששון גואטה:  הוא יכול ללכת לעבוד אצל מישהו אחר ולקבל עוד שעה נוספת ואז אנחנו כמעסיקים משלמים הרבה כסף

ששון גואטה:      אם כן, הרעיון הוא רעיון טוב וזה דבר מאוד חכם שאני לא חושב שצריך לעשותו אותו רק בעת מלחמה

ששון גואטה:  אנחנו צריכים לעודד אנשים לצאת לעבוד כי אלה עבודות קשות, עבודות ידיים ויכול להיות שנוכל לצמצם עוד קצת את האבטלה

ישראל אייכלר:  נציגת האוצר דיברה מצד התעסוקה

ישראל אייכלר:  אתם מדברים מצד המחסור בעובדים בענפים מסוימים

ישראל אייכלר:  אלה שני נושאים

ישראל אייכלר:  מבחינת תעסוקה בא שירות התעסוקה ואומר שהמצב בסדר, רוב העובדים שיצאו לחל"ת חזרו ופחות או יותר זה בסדר אבל אלה שבונים ואלה שיש להם חקלאות משוועים לידיים עובדות

ישראל אייכלר:  לכן השאלה אם המענק הוא לצורך המקצועות, עבור המעסיקים

נועה שוקרון: יושב-ראש הוועדה, אני חושבת שאתה מאוד צודק בחלוקה בין היצע לביקוש אבל כן צריך להבין שהוא פרט פשוט

נועה שוקרון:  צריך להבין שאם המענק הזה יהיה בגובה של 10,000 שקלים בחודש, אם בסוף היצע העובדים הוא היצע מסוים, הסיכוי שעובדים ייכנסו למענק הזה הוא גם מסוים

נועה שוקרון:  לכן אלה שני נושאים שונים אבל הם מתחברים

ישראל אייכלר: חבר הכנסת גואטה אמר דבר נכון

ישראל אייכלר:  אותו בן אדם שלא מוכן לעבוד עבודת כפיים בסכום של 8,000 שקלים, אם הוא יקבל עוד 3,000 שקלים – הוא כן יבוא לעבוד

נועה שוקרון: כאן נכנסת הזווית של שוק העבודה ואני אסביר

נועה שוקרון:  אם הבן אדם הזה היום הולך לעבוד כפקיד בבנק ובגלל תנאים כלכליים או תמריצים כלכליים כאלה ואחרים הסטנו אותו לפעילות בבניין, ענף הבניין מרוצה וענף הבנקאית פחות מרוצה וברמת המקרו לא עשינו כלום

נועה שוקרון:  השאלה היא האם הצלחנו לקחת היום אנשים שהם מחוץ לשוק העבודה ואותם להכניס לעבודה בענפים בהם יש מחסור

ישראל אייכלר: גם זה מרכיב

ישראל אייכלר:  כן

ששון גואטה: אני חייב לספר לך שזה הצליח

ששון גואטה:  אני גר על הגבול, אני גר במושב גורן, ויש לנו במושב חוות גידול

ששון גואטה:  בעקבות זה שהתאילנדים ברחו, בגלל מענק ה-3,000 שקלים, היו חבר'ה שבמקום להתפנות וללכת לכל מקום שהמדינה פינתה אותם, נשמע להם כלכלי להישאר שם

ששון גואטה:  המעסיק במושב היה מוכן לשלם להם עוד כסף כי הוא היה חייב ידיים עובדות כי צריך לספק ביצים לעם ישראל שיהיה לילדים ולכולנו מה לאכול

ששון גואטה:  ה-3,000 שקלים נלקחו אצלו בחשבון

נעה בן שבת: אבל הם לא היו זכאים

נעה בן שבת:  אם הם עבדו קודם באותה עבודה, הם לא היו זכאי למענק

נעה בן שבת:  השאלה אם תנאי הסף של המענק הזה לא יצרו חסמים ולא אפשרו לאנשים להיכנס

יאיר פרץ: יושב-ראש הוועדה, אני אשמח להתייחס לשאלה שלך שהיא שאלה חשובה

ישראל אייכלר: השאלה של היועצת המשפטית מאוד חשובה

ישראל אייכלר:  כאשר אנחנו רואים מספר כזה קטן של אנשים שנרשמו, צריך לדעת מה היו תנאי הסף להיכנס

ישראל אייכלר:  אולי היו אנשים שביקשו ולא נתקבלו

יאיר פרץ: יש בעיות אובייקטיביות נוספות שאי אפשר להתעלם מהן

יאיר פרץ:  אנחנו בשירות התעסוקה יחד עם משרד הכלכלה הובלנו את חמ"ל התעסוקה הלאומי במשך שלושה וחצי החודשים האחרונים

יאיר פרץ:  התרכזנו במתן מענה לענף החקלאות, התעשייה והבנייה

יאיר פרץ:  צריך לציין שהבעיות שקיימות בענף הבנייה הן ארוכות שנים ולא נולדו בשנים האחרונות

יאיר פרץ:  גם זאת עובדה שצריך להתייחס אליה בכל שלב נתון

יאיר פרץ:  חסרים בין 12,000 ל-15,000 ידיים עובדות לענף הבנייה וזה לא מהיום

יאיר פרץ:      אני רוצה לציין שלצד אלפי התאמות שעשינו גם בחקלאות וגם בתעשייה, שם המענק מאוד עזר, כאשר הצפי שלנו היה להרבה יותר

יאיר פרץ:  אחד הדברים שהבנו את העניין הזה שנוכל לעשות הרבה יותר השמות זה שהמענק הוא תמריץ חשוב אבל הוא לא עומד בפני עצמו

יאיר פרץ:  גילינו שכאשר המענק לא בא בתוספת לשכר הרבה מעסיקים ניצלו את הסיטואציה והורידו את שכר העובדים

יאיר פרץ:  אם עובד בחקלאות היה מרוויח 8,000 שקלים, משכורתו ירדה ל-6,000 שקלים ועל זה קיבל את המענק בסך 3,000 שקלים

יאיר פרץ:  אני יכול לתת לך מאות דוגמאות משיחות עם מעסיקים בענף החקלאות

ששון גואטה: אני לא מכיר דוגמאות כאלה

ישראל אייכלר: כל הרעיון שלנו הוא שהעובד יקבל את הכסף הזה

ישראל אייכלר:  אם אתה אומר שהמעסיקים ניצלו את זה, אנחנו חיים בסדום ועמורה

יאיר פרץ: אני שם את זה על השולחן ואין לי בעיה שיירשם בפרוטוקול

ארז מלול: איך אתה יודע את זה

יאיר פרץ: אני ראש אגף מעסיקים

יאיר פרץ:  אני מנהל את כל צד הביקוש

ארז מלול: אי אפשר לאכוף את זה?     

יאיר פרץ:  אני לא יכול לאכוף מפני שהמענק לא ניתן למעסיק אלא ניתן לדורש העבודה

יאיר פרץ:  לכן יש לי קושי אובייקטיבי לאכוף את זה

יאיר פרץ:  חבר הכנסת, הנקודה שהעלית היא נקודה חשובה

יאיר פרץ:  אילו לצד המענק הייתה ניתנת לאכוף את העניין הזה, אני חושב שזה היה עוזר

ששון גואטה: אני לא מכיר דוגמאות כאלה

ששון גואטה:  אם יש לך דוגמאות כאלה, שיבואו לשולחן כי אנשים צריכים לשלם על זה

ישראל אייכלר: השאלה אם זה חוקי

ששון גואטה: זה לא חוקי

ששון גואטה:  אני אסביר לך למה קשה לי להאמין שזה חוקי

ששון גואטה:  ברוב העבודות האלה האנשים משתכרים שכר מינימום ולכן מהיכן יכולים להוריד להם? זה לא חוקי

יאיר פרץ: לא ציינתי, וחשוב לדייק, שהורידו ולא נתנו את שכר המינימום

יאיר פרץ:  אמרתי שבמקום שהיו משלמים 8,000 שקלים או 10,000 שקלים לתאילנדי, הורידו את רף השכר

ארז מלול: לתאילנדי לא מגיע מענק

יאיר פרץ: נכון

יאיר פרץ:  לפני שהם עזבו היו בארץ אלפי דורשי עבודה מתאילנד שאיישו את ענף החקלאות והיו משלמים להם אתה שכר הזה

יאיר פרץ:  ברגע שבאו לשלם את השכר לעובד ישראלי - - -     

ששון גואטה: נראה לי שאתה טועה בנושא הזה של העובדים הזרים

ששון גואטה:  התאילנדים, העובדים הזרים, מקבלים הרבה יותר כסף מכפי שמגיע להם

ששון גואטה:  אתה אומר לי מה משלמים להם? אנחנו נותנים להם פרמיות כדי שיבואו לעבוד

ששון גואטה:  קח את ענף הבנייה, בוא אני אושיב אותך עם תאגידים ותראה מה השכר שאמורים לשלם וכמה משלמים בפועל

ששון גואטה:  אמרתי קודם, בא העובד ואומר שהוא רוצה שעה נוספת ומראש הוא סוגר איתי על עוד שעה

ששון גואטה:  אם אתה מכיר את העובדים הזרים – ואני אחד שעבד עם העובדים הזרים – אין אופציה שעובד זר מוותר לך על שקל

ששון גואטה:  כאשר פעם היו מביאים את העובד הזר, הייתי אומר לו בצוהריים ללכת ולפתוח את המים, הוא היה הולך לפתוח את המים

ששון גואטה:  היום כשאני אומר לו ללכת לפתוח את המים במטע בצוהריים, הוא כבר מחייב אותי על כך בעוד שעה נוספת

יאיר פרץ: אני לגמרי מסכים איתך

יאיר פרץ:  אם היינו נותנים את השכר שהעובדים הזרים מקבלים – זו הטענה השנייה שלי – לעובדים ישראלים, יכול להיות שלא היינו צריכים להיעזר במענק של ה-3,000 שקלים

ששון גואטה: נמצא כאן היושב-ראש ונמצאים כל הגופים

ששון גואטה:  אני מוכן לצאת איתכם לפרויקט

ששון גואטה:  ענף החקלאות ובכלל המעסיקים מוכנים לשלם יותר לידיים ישראליות, רק תביא אותם לעבוד

ששון גואטה:  תביא אותם

ששון גואטה:  אתה מתחנן אליהם

ששון גואטה:  את הבן שלי החזרתי מאילת ושלושה שבועות היה במושב כדי לעבוד ויעזור במשק

ששון גואטה:  אני אומר לך שאין ידיים

ששון גואטה:  תביא לי ידיים מכל מקום שאתה רוצה

ששון גואטה:  העובדים הזרים מקבלים הרבה מאוד כסף

יאיר פרץ: בחודשיים האחרונים הפנינו לענף החקלאות למעלה מ-5,00 דורשי עבודה

יאיר פרץ:  רק מאות בודדים נקלטו כי יש כל כך הרבה בעיות אובייקטיביות שנוגעות גם לדברים אחרים

יאיר פרץ:  זמינות החקלאים נמוכה מאוד מפני שהם נמצאים במרבית הזמן, גם בעלי התפקידים הבכירים, באזורים שהם צריכים לעבד את האדמה ולכן אין יכולת

יאיר פרץ:  זה ענף שאין לו אנשי משאבי אנוש שיכולים לטפל בביקושים

יאיר פרץ:  מאות מעסיקים שהפנינו אליהם את דורשי העבודה אפילו לא חזרו אלינו לומר האם יצרו קשר עם דורש העבודה וזה בנוסף לבעיות האובייקטיביות האחרות שציינתי

יאיר פרץ:  בנוסף, הם ניצלו את עניין המתנדבים

יאיר פרץ:  יש לי עשרות, אם לא מאות, פניות

ששון גואטה: ניצלו? תעצור

יאיר פרץ: חלילה

יאיר פרץ:  אני אחדד

ששון גואטה: אתה יודע מה הבעיה עם החקלאים?      

יאיר פרץ: אני אחדד

יאיר פרץ:  אני חייב לומר עובדות

ששון גואטה: אנחנו הלכנו לקטוף

ששון גואטה:  התנדבנו מהכנסת לקטוף

יאיר פרץ: גם אני

ששון גואטה: היינו בדרום ונפלו טילים

ששון גואטה:  הייתה אזעקה

ששון גואטה:  אתה יודע מה הבעיה בחקלאות ואותה לא מספרים כולם? כאשר כיפת ברזל רוצה להגן מפני הטילים, היא באה על אזורים מיושבים

ששון גואטה:  אם מדובר בשטחים פתוחים, היא מאפשרת לטיל ליפול

ששון גואטה:  החקלאות נמצאת בשטחים הפתוחים

ששון גואטה:  אני, דוד ביטן, שלום דנינו ועוד כמה חבר'ה היינו שם והטיל נפל במרחק 100 ומשהו מטרים מאיתנו

ששון גואטה:  החקלאי נמצא ברמת סיכון וגם כיפת ברזל לא מגנה עליו

ששון גואטה:  איה עובד רוצה לבוא לעבוד כאשר כיפת ברזל לא מגנה עליו? זה גם סיכון וזאת גם עבודה קשה, אתה חושב שאנחנו ניצלנו את המתנדבים? אני יכול להגיד לך שבמלחמה הזאת ראיתי שעם ישראל חי, המתנדבים באו ודאגנו להם

ישראל אייכלר: תן לחבר הכנסת גואטה לשפוך את כל מה שיש לו לומר

יאיר פרץ: חבר הכנסת גואטה, עצרת אותי באמצע המשפט

יאיר פרץ:  רציתי להגיד שניצלנו את המתנדבים וטוב שכך

יאיר פרץ:  זה היה המשך המשפט

יאיר פרץ:  אני שמח מאוד שהיו גם אלפי מתנדבים שעזרו לענף החקלאות לפתור את הנושא של המחסור בכוח אדם

יאיר פרץ:  בסוף - אני חוזר לנתונים – המספרים מראים, גם בענפים האחרים, ואני חושב שגם נועה ציינה, שגם בצד ההיצע המספר מאוד מאוד הצטמצם עם חזרה של למעלה מ-100,000 עובדים שהיו בחל"ת, שהיו סוג של פוטנציאל להעסקה שבחלקה זמנית

ארז מלול: אין הכשרה בענפי הבנייה? בשיפוצים?     

יאיר פרץ: זה הדבר הבא שרציתי לומר

יאיר פרץ:  ענף הבנייה סובל ממחסור בידיים עובדות מקצועיות

יאיר פרץ:  אני לא מדבר על העבודות הרטובות של ברזלן וכולי

יאיר פרץ:  חסרים מנהלי עבודה, חסרים מפקחים ועוד הרבה

יאיר פרץ:  אני חושב שאם כן צריך לתת מענה לענף הבנייה, זה דווקא בצד הזה של ההכשרות ועידוד ההתמקצעות

יאיר פרץ:  אני באופן ספציפי שירות התעסוקה וכרגע אין לנו תקציב כמו בשנים קודמות, ויכול להיות שהוא בזרוע העבודה או במשרד הכלכלה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  הנתון המזעזע ביותר שאמרת ושאני חושב שהמשפטנים שלנו יצטרכו להתמודד איתו הוא שהמענק שניתן, המעסיקים ניצלו את זה והורידו את הסכום הזה מהעובד

ארז מלול: הוא לא הולך לעובד

ארז מלול:  זה חמור מאוד

ישראל אייכלר: אנחנו חייבים להוציא צו או חוק שאומר שאסור לעשות את הדבר הזה

נעה בן שבת: קבעו כאן שכר מינימלי לעובד בתוך ההסכם אבל זה שכר שהיה הרבה יותר נמוך משכר המינימום

נעה בן שבת:  כנראה הוא חושב ל-11 ימים ואני לא יודעת איך קבעו אותו

נעה בן שבת:  יכול להיות שזה יצר איזשהו תמריץ למעסיק

ארז מלול: לומר לו שהוא הוסיף לו

ישראל אייכלר: נאפשר לאנשים שמייצגים את האנשים האלה והגיעו לכאן להתייחס

ישראל אייכלר:  נתחיל עם קבלני השיפוצים

ישראל אייכלר:  את החקלאים גואטה ייצג מאוד מאוד טוב

ערן סיב: אני יושב-ראש התאחדות קבלני השיפוצים בישראל

ערן סיב:  כבוד היושב-ראש, מאז ה-7 באוקטובר אנחנו מרגישים שאנחנו בקריסה כלכלית

ערן סיב:  שהייתי בדרך לירושלים קיבלתי טלפון מקבלן שיפוצים שאמר שמחר יש לו חתונה של דודה שלו ואין לו 600 או 800 שקלים לתת לה מתנה ולכן הוא לא הולך

ערן סיב:  אנשים יושבים בבית בלי ידיים עובדות

ערן סיב:  אנחנו העסקנו 15,000 עובדים פלסטינים וביום אחד אפס

ערן סיב:  אין לנו עובדים בכלל

ערן סיב:  אנשים מגיעים לפשיטות רגל וצ'קים חוזרים

ערן סיב:  אנשים לא יודעים מה לעשות

ערן סיב:  המדינה הכריחה אותנו ועודדה אותנו להעסיק עובדים פלסטינים, נתנה לנו רישיון עבודה להעסיק עובדים פלסטינים, יצרנו קשר מאוד טוב עם העובדים שלנו וביום אחד אתה מוצא את עצמך בלי ידיים עובדות

ערן סיב:  יש לנו המון קבלני שיפוצים שאת השיפוץ אותו התחילו לפני 7 באוקטובר לא מצליחים לסיים

ערן סיב:  אני לא מדבר על עבודות חדשות

ערן סיב:  אנשים לא משפצים בעת מלחמה

ערן סיב:      יש לנו תביעות מבעלי דירות ואנחנו מוצאים את עצמנו במצב שאנחנו לא יודעים איך לפתור אותו

ערן סיב:  באנו למדינה, ביקשנו הכשרות של ישראלים

ערן סיב:  אמרו שלאוצר אין כסף

ערן סיב:  אנחנו מתחננים שמהיק ומהגורן ב יביאו לנו עובדים

ישראל אייכלר: המענק הזה עזר לכם?     

ערן סיב:  מה שאמרו כאן לגבי המענק, זה לא נכון ואני אסביר למה

ערן סיב:  הכוונה הייתה טובה

ערן סיב:  ברשימת עבודות מזכות רשום ענף השיפוצים אבל מה רשום אחר כך? כל עבודה הקשורה לשינוי המבנה מתוספת בנייה

ערן סיב:  קבלני שיפוצים, אסור לנו לגעת בקונסטרוקציה של המבנה

ערן סיב:  אסור לנו לעשות תוספת בנייה

ערן סיב:  כלומר, אנחנו לא בעבודות המזכות

ערן סיב:  מה שהם אמרו כאן זה נכון, זה רשום

ישראל אייכלר: משחק מילים

ערן סיב: משחק מילים

ערן סיב:  או שמישהו כאן עשה טעות סופר שעשה כאן משחק מילים כך שענף השיפוצים לא יהיה בעבודה מזכה

ישראל אייכלר: אני אסביר לך מה היה ההיגיון בתוספות הבנייה

ישראל אייכלר:  לא כל מי שמחליף את האינסטלציה במטבח או באמבטיה יקבל תוספת של 3,000 שקלים

ערן סיב: אני אענה לך על זה

ישראל אייכלר: הרעיון היה שצריך להיות איזשהו שיפוץ משמעותי

ערן סיב: במדינת ישראל יש חוק שמעל 47,000 שקלים, קבלן שיפוצים חייב להיות רשום ברשם הקבלנים

ערן סיב:  אותו קבלן עובר 10 מבחנים, מביא תעודת יוקר למדינה ורק אז, אחרי שהוא עובר את המבחנים, הוא מקבל רישיון מהמדינה לעבוד בעבודות שיפוצים גדולות

ערן סיב:  בוא ניתן למי שעובד בעבודות שיפוצים גדולות והוא קבלן שיפוצים רשום ברשם הקבלנים את המענק הזה ואת התמריץ הזה

ערן סיב:  לא התכוונו לתת את המענה הזה לאדם שצובע את הדירה בשכר של 5,000 שקלים

ערן סיב:  מי שרשום ברשם הקבלנים, עבר מבחנים ויש לו תעודה מהמדינה והוא גם יכול להעסיק פלסטינים ועבדו אצלו פלסטינים והיום אין לו עובדים בכלל, בוא ניתן לו את התמריץ, ניתן לו את המענק הזה

ישראל אייכלר: איך היית מגדיר את המענק הזה?     

קריאה: מגדיר את המעסיק

קריאה:  אצל מי אתה עובד

ערן סיב: כבוד היושב-ראש, אנחנו קבלני השיפוצים עושים את הגמר לעבודות הבניין

ערן סיב:  אנחנו עושים את הגמר עבור קבלני הבניין

ערן סיב:  הם מקבלים את התמריצים ואנחנו שעושים להם את הגמר בתוך הדירות לא מקבלים את התמריצים

ערן סיב:  משהו כאן לא הגיוני

ערן סיב:  אנחנו מרגישים שאנחנו סוג ב' במדינה, אף אחד לא מתייחס, אף אחד לא שומע וגם אף אחד לא נותן לנו

ארז מלול: אתה רואה שאנחנו מקיימים דיון

ערן סיב: נכון

ערן סיב:  אני באמת רוצה להודות לחבר הכנסת מלול ששמע את זעקתנו

ישראל אייכלר: לשם כך נתכנסנו כאן

ישראל אייכלר:  אנחנו לא שורפים זמן

ישראל אייכלר:  יש לך הגדרה, אולי משפטית?     

ערן סיב: כן, יש לי הגדרה

ערן סיב:  קודם כל למחוק את הסוגריים שם נאמר שמדובר כאן על תוספות בנייה, שאסור לנו על פי חוק לעשות תוספות בנייה

ערן סיב:  שנית, לרשום קבלן שיפוצים שרשום ברשם הקבלנים במשרד הבינוי והשיכון

ארז מלול: קבלן מאושר

ארז מלול:  רק מאושר

ערן סיב: מאושר

ערן סיב:  כן

ערן סיב:  זה הפתרון שלנו

ארז מלול: פתרון קל

נעה בן שבת: אולי הביטוח הלאומי יסביר למה התוספת הזאת האומר ש"כל עבודה הקשורה לשינוי במבנה המקורי, תוספת בנייה"

ערן סיב: גם אם העבודה נמשכת יותר משישה שבועות, זה כבר לא שיפוץ

רותי מור: כפי שהסביר היושב-ראש אנחנו התכוונו לא לעבודות פרטיות אבל יש לנו פניות של קבלני שיפוצים

רותי מור:  אנחנו לא בודקים האם הוא רשום או לא רשום

רותי מור:  אנחנו לא בודקים את כל הדברים האלה

רותי מור:  אנחנו אמרנו בפירוש שעבודות שיפוצים, האנשים בהחלט זכאים למענק

רותי מור:  אנחנו רק התנינו את זה בכך שזאת לא עבודה פרטית

ישראל אייכלר: עבודה בהיקף מסוים? בסכום מסוים?     

רותי מור: לא בדקנו היקף, לא בדקנו סכום

רותי מור:  כל מי שפנה אלינו, בדקנו מה הוא רצה

רותי מור:  אני אשמח מאוד אם יש כאן מקרים שאתם יודעים שאמרנו להם שהם לא זכאים, בבקשה, תעבירו אלינו

ערן סיב: ההגדרה הזאת הרחיקה אנשים

ערן סיב:  ברגע שאנשים רואים את ההגדרה שמדובר בתוספות בנייה, הם לא מגישים את הבקשה לתמריץ כי הם רואים שהם לא נכנסים לגדר תוספות בנייה

ערן סיב:  הם עושים שיפוצים ולא מספקים תוספות בנייה

ערן סיב:  הם לא מקבלים את התמריץ והם לא מגישים בקשה לקבל אותו

ארז מלול: אפשר לשנות את הטבלה?     

ישראל אייכלר: ארז, אתה צריך למצוא נוסח אחר

רותי מור: את ההגדרה הזאת לקחנו מלוח ח' של עבודה מועדפת

נטלי שמעון ויינשטיין: זאת הבעיה

נטלי שמעון ויינשטיין:  לא היה צריך לכתוב את ההגדרה הזאת

ארז מלול: צריך לשנות את ההגדרה

ערן סיב: ההגדרה הזאת לא נכונה

קריאה: יש הצעה לתיקון חוק?     

ערן סיב: כן, אבל בינתיים אנחנו לא מקבלים את התמריץ

ניצן בסן: אני לוביסט ומייצג את התאחדות קבלני השיפוצים

ניצן בסן:  אני רוצה להעיר בעניין הזה

ישראל אייכלר: אני חושב שלא נהוג שלוביסטים מדברים

ניצן בסן: אני כאן כבר שש שנים ומדבר בכל הוועדות

ניצן בסן:  להחלטתך

ישראל אייכלר: את מי אתה מייצג?     

ניצן בסן: את התאחדות קבלני השיפוצים

ישראל אייכלר: הם כאן

ישראל אייכלר:  שידברו הם

ישראל אייכלר:  למה אתם צריכים שהלוביסט דיבר?     

ניצן בסן: 	ברשותך, אני רוצה לדייק דבר אחד קטן כי דיברו כאן על תיקוני חקיקה

ניצן בסן:  אני רוצה לומר שלא צריך תיקוני חקיקה

ניצן בסן:  לוח ח' מגדיר עבודה מועדפת קובע "בבניין, כל עבודה באתר בנייה למעט עבודת פקידות"

ניצן בסן:  המשמעות היא, כמו שאתם מבינים, כל עבודה

ניצן בסן:  הגיע ביטוח לאומי, עשה פרשנות ובפרשנות החריג כל מיני דברים

קריאה: שיפוץ הוא לא אתר בנייה

ארז מלול: בעיר בית שאן העברתי חוק עזר

ארז מלול:  בנוסח החוק נאמר כל מקום בו יש שיפוץ, נקרא אתר בנייה

ארז מלול:  גם בתוך בית, זה נקרא אתר בנייה

ארז מלול:  ברגע שאתה מכניס כלים של בנייה, זה הופך את המקום לאתר בנייה

ערן סיב: יש נהלים של משרד העבודה

ערן סיב:  אני חושב שהכוונה הייתה מאוד מאוד טובה כי כתוב כאן שיפוצים אבל מישהו בא, אולי פקיד מסוים, סימן סוגריים וכתב עבודות תשתית ובנייה שזה לא קשור לענף השיפוצים ואת זה צריך למחוק

ערן סיב:  אם ימחקו את זה, עבודות השיפוצים בפנים ואנחנו בתוך ה-לופ

נעה בן שבת: ההסכם דיבר על מצד אחד "ביצוע כל עבודה באתר בנייה", ואחר כך הוא אומר, בהמשך, "והכול כמשמעותם בלוח ח' לחוק הביטוח הלאומי"

ישראל אייכלר: הוא אומר שלוח ח' מאפשר לתת לשיפוצניקים

נעה בן שבת: לוח ח' לא מפרט את העניין הזה

אוריאל בוסו: אני מבצע פיקוח באתרי בנייה ותשתיות

אוריאל בוסו:  רציתי לומר משהו אבל קודם אני אענה לגברתי

אוריאל בוסו:  אני בטוח שמדובר כאן בטעות סופר

אוריאל בוסו:  יש נוהל של משרד העבודה, חזי שוורצמן כתב "עבודות בהן אין חובת דרישה למינוי מנהל עבודה בעבודת בנייה"

אוריאל בוסו:  זאת אומרת, מה שקרא בשפת העם טופס 155

אוריאל בוסו:  הוא לא צריך לדווח שמדובר בעבודה שהיא עבודת בנייה או להגדיר עבורה מנהל עבודה

אוריאל בוסו:  משמע שמדובר בעבודת שיפוץ בלבד

אוריאל בוסו:  עבודות מהסוג הזה של תוספת בנייה, קלה ככל שתהיה, או שכוללת פעולות מסוימות, הופכת את השיפוץ לעבודת בנייה ואז זה כבר כמו שאמר חבר הכנסת, זו כבר עבודת בנייה ואתר בנייה

אוריאל בוסו:  עבודות שיפוץ, אם למשל באזור המרכז יש עכשיו הצפה של ביוב ואתה צריך לטפל בדבר הזה – זה לא מוגדר לא כשיפוץ ולא כאתר בנייה אלא נופל באמצע

אוריאל בוסו:  צריך להתייחס לזה

אוריאל בוסו:  אני חושב שכדי לסגור את הפרשה הזאת צריך לתת הגדרה כללית ובזה נסיים את העניין

אוריאל בוסו:  זה יקרב יותר אנשים שלא יחששו להתקרב

אוריאל בוסו:      כמו שאמרתי, אני מפקח על אתרי בנייה ונמצא ומסתובב בהרבה אתרי בנייה בכל הארץ וגם מכשיר נוהלי עבודה, עוזרי בטיחות, מהנדסים והנדסאים לאתר הבנייה

אוריאל בוסו:  אני תומך בחזון שלכם שהוא חלק מציונות, להביא ידיים יהודיות לעבודת בנייה

ישראל אייכלר: ידיים ישראליות

אוריאל בוסו: ידיים ישראליות, יהודיות וכולי

אוריאל בוסו:  אני לא יודע ולא רואה עד כמה זה הולך ומתקדם

אוריאל בוסו:  אנחנו יודעים שבחברה שלנו אנחנו מגדלים את הילדים שלנו לעבוד בעבודות שנקרא להן – תסלחו לי – מכובדות מאשר פועל בניין, אבל כל עבודה מכבדת את בעליה

אוריאל בוסו:  אני בן של אדם שהיה פועל בניין ולימים היה גם מנהל פרויקט וקבלן

אוריאל בוסו:  אני מאוד מתחבר לדברים שאמר ערן

אוריאל בוסו:  אני נמצא באתרי בנייה ענקיים, מפלצתיים

אוריאל בוסו:  קחו פרויקטים גדולים מאוד של מגדלים בהם אין כרגע עובדים

אוריאל בוסו:  אנשים משוועים, תולים בכם את יהבם ומשוועים לעזרתכם

אוריאל בוסו:  אני חושב שאנחנו עדיין לא מביניים את גודל האירוע

ארז מלול: החברה אחר כך תשלם על זה

אוריאל בוסו: בדיוק

אוריאל בוסו:  כפי שאמר חבר הכנסת, החברה תשלם על זה

אוריאל בוסו:  כרגע כולם יושבים ומלחכים לראות מה קורה עם עזה, מה קורה בעניינים החשובים של חיים ונפש עם הפלסטינים, צריך לקבל החלטות הרות גורל אבל יחד עם זאת בסופו של דבר המלחמה מדשדשת ואין תוצאות

אוריאל בוסו:  אנחנו מגיעים למצב שאנחנו לקראת חל"תים

אוריאל בוסו:  יושבים צוותים מאוד גדולים, אנשים בעלי תפקידים עם רכבים ועם משכורות, והם פשוט לא עובדים

אוריאל בוסו:  הם בדרך לצאת לחל"ת

ישראל אייכלר: האתר לא עובד

אוריאל בוסו: האתר לא עובד

אוריאל בוסו:  האנשים בדרך לצאת לחל"ת

אוריאל בוסו:  יושב מהנדס במשך ימים שלמים במשך חודש ואולי עושה עבודה אחת

אוריאל בוסו:  הוא מגדיל ראש, עושה פעולה פה ושם אבל הוא בדרך לחל"ת

אוריאל בוסו:      עבר המדדים על זוגות צעירים

אוריאל בוסו:  אני רוצה לציין את העניין הזה ולנצל את הבמה הזאת

אוריאל בוסו:  זה לא חל על פרויקטים שהם כבר בהתקיימות

אוריאל בוסו:  המשמעות היא שיש הרבה מאוד זוגות – לדעתי מאות אלפי זוגות - שמחכים לדירה

אוריאל בוסו:  תיאורטית כביכול המדד עולה והם משלמים את המדד בעת שהקבלן בכלל לא עובד

אוריאל בוסו:  אני חושב שיש כאן אבסורד

אוריאל בוסו:  אתם כהנהגה צריכים למצוא איזשהו פתרון, בין אם הוא יהיה באמצעו ת פלסטינים, בין אם באמצעות עובדים זרים, בין אם באמצעות ידיים ישראליות

אוריאל בוסו:  פתרון חייב להיות כי המשק זועק אליו

אוריאל בוסו:  תודה

ישראל אייכלר: ב-זום נמצא עורך-דין יוסף פולסקי, הלשכה המשפטית, המוסד לביטוח לאומי

ישראל אייכלר:  אתה יכול להגדיר לנו הגדרה שתאפשר לקבלני שיפוצים לקבל את המענק אם וכאשר זה יאושר, בלי שיחויבו לעשות תוספות בנייה?     

יוסף פולסקי: שלום לוועדה

יוסף פולסקי:  לצערי אני נאלץ להיות ב-זום

יוסף פולסקי:  נאמרו כאן כמה דברים ואני כן מבקש להעמיד דברים על דיוקם

ישראל אייכלר: לפני דיוקם תענה על מה ששאלתי

ישראל אייכלר:  האם יש הגדרה שאפשר להגדיר קבלן שיפוצים מבלי שיהיה כתוב שהוא חייב לעשות תוספות בנייה?     

יוסף פולסקי: לא

יוסף פולסקי:  אני לא חושב

יוסף פולסקי:  אנחנו נצמדנו במענק הזה גם לצורך יעילות

יוסף פולסקי:  שתי מנהלות האגף שיושבות בישיבת הוועדה נרתמו לעניין הזה מעבר לעבודה השוטפת שלהן

יוסף פולסקי:  הן לא עושות זאת בשוטף

יוסף פולסקי:  אנחנו נצמדנו למה שמקובל בעבודה מועדפת וגם של נותנים תמריצים לעבודה באתר בניין

יוסף פולסקי:  הבהרנו כאן בוועדה שאנחנו נעבוד לפי ההגדרות המקובלות

יוסף פולסקי:  חלק מהחברים נכחו בדיון המקורי בו אושר ההסכם, היה על זה דיון ממושך, והפנינו להגדרות כפי שאנחנו מפרשים אותן תמיד

יוסף פולסקי:  הפנינו גם להגדרות שמופיעות באתר הביטוח הלאומי

יוסף פולסקי:  להגיד שעשינו איזושהי פרשנות מתחכמת, אלה אמירות קצת קשות ולכן היה חשוב להתייחס

יוסף פולסקי:  לגבי אתר בנייה היה אפשר לתת פרשנות הרבה יותר מצמצמת גם בעבודה המועדפת מכפי שאנחנו נותנים ואנחנו יחסית נתנו פרשנות מרחיבה

יוסף פולסקי:  אם רוצים לתת מענקים מעבר לזה – אפשר, אבל לשם כך צריך לתקן את ההגדרות ולא בהסכם המקורי

יוסף פולסקי:      נקודה שנייה

יוסף פולסקי:  בסופו של דבר לאתר הבנייה בכללותו, למיטב ידיעתי הוגשו בסך הכול כמה עשרות בקשות

יוסף פולסקי:  זאת אומרת, לא ראינו הצפה של הבקשות בענפים האלה

ערן סיב: כבוד היושב-ראש, צריך להיצמד לנוהל עובדים זרים ולא לעבודה מועדפת כי גם בעבודה מועדפת אנחנו לא מקבלים

ישראל אייכלר: חד משמעית נכון

ישראל אייכלר:      הגיע לכאן יושב-ראש הוועדה לעובדים זרים חבר הכנסת אליהו רביבו

אליהו (אלי) רביבו: אדוניי היושב-ראש, תודה רבה לך על הערנות והרגישות שאתה מגלה לנושאים

אליהו (אלי) רביבו:  תודה רבה ליוזמים את הדיון ולמקדמים

אליהו (אלי) רביבו:  מתסכל אותי שגם כאן רק חברי הקואליציה מוצאים את עצמם עומדים לבד בחזית ומנסים לקדם הכרה בענף כל כך חשוב שמשפיע כמעט על כל בית במדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  לתסכולי השיח בכלל לא אמור להיות סביב נושא התמריצים שכן שיפוצים הם חלק מענף הבנייה

אליהו (אלי) רביבו:  קיימתי לא מעט דיונים בנושא, גם לאחרונה, בהם דרשתי ממשרד הבינוי והשיכון וממשרד האוצר להכיר בענף השיפוצים כחלק בלתי נפרד מענף הבנייה גם אם אין להם את הסיווג המתאים

אליהו (אלי) רביבו:      באופן אבסורדי אני מגיע מדיון בוועדת הכספים בה אני משמש בכובע נוסף כמרכז הקואליציה בוועדה, והדיון שם עוסק במתווה הפיצויים

אליהו (אלי) רביבו:  בזמן שאנחנו מחפשים היכן נגלה תקציבים תוך כדי צורך בתקציב מאוזן וממותן, ניתן היה להניע את המשק על ידי הכנסת עובדים זרים לענפים מרובים ובראשם קבלני השיפוצים שכן כאשר פלסטינים היו נכנסים ועובדים אצל קבלני השיפוצים, בפרק זמן מאוד מאוד קצר עובדים רבים הופכים להיות קבלנים בעצמם, מתחרים בשוק ושוברים את השוק כאשר לצד זה הם מסבים נזקים גדולים

אליהו (אלי) רביבו:       לפיכך מהות הדיון שאדוני לגישתי צריך לכוון אליו היא לכיוון משרד הבינוי והשיכון ומשרד האוצר שיסבירו אחת ולתמיד מה הסיבה העיקשת שלהם לא להכיר בתת ענף הבנייה שהם קבלני השיפוצים כמו קבלני פיגומים וכולי כזכאים לקבל מכסות לעובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו:      אני אשמח שתסייע ממקומך המכובד והמשפיע לקדם פתרון לנושא זה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  יכול להיות שחלק מהפתרון יהיה מה שאתה אמרת

ישראל אייכלר:  מטרת הישיבה הזאת היא לעודד ישראלים לעבוד בעבודות האלה ולעזור

ישראל אייכלר:  הרעיון שלך הוא הרעיון הטוב ביותר, להביא עובדים זרים מחוץ לארץ ואני מניח שאתה עושה את זה כל הזמן אבל אנחנו עכשיו עוסקים בנושא השיפוצים

אליהו (אלי) רביבו: אני חייב להתוודות אדוני היושב-ראש שאכן הטוב ביותר היה שישראלים יעבדו

אליהו (אלי) רביבו:  מכיוון שאין ידיים ישראליות עובדות ולצד התמרוצים כאשר הצורך הוא להחדיר את זה לבתי ספר טכנולוגיים כדי שיהיה חינוך למי שלא יודע ללמוד לימודים אקדמיים, כל עוד אין מענה כזה לידיים עובדות בתוך ישראל צריך לאפשר לקבלן שיפוצים שיכול להרשות לעצמו לשאת בנטל ולהעסיק עובדים זרים, שיוכל להעסיק אותם

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, אסור להכניס לאתר בנייה אדם שהוא פחות מגיל 18

אוריאל בוסו:  זו בעיה נוספת

אוריאל בוסו:  אילו היה ניתן להכניס גם בני נוער, נניח בגיל 16 ומעלה שיעסקו בשיפוץ בלבד שלא כולל מנופים, פיגומים וקווי חשמל, אולי גם זה היה נותן איזשהו משהו נוסף

ישראל אייכלר:  שמענו אבלה דעה שלנו בדרך כלל היא למנוע מנוער להיכנס לאתרי בנייה מוכנים

אוריאל בוסו: שיפוץ בלבד

ששון גואטה: אדוני היושב-ראש, המענק בנושא החקלאות, ה-3,000 שקלים, הוא ל-11 ימי עבודה

ששון גואטה:  נכון? לפחות 11 ימים

ששון גואטה:  מינימום

ששון גואטה:  זה לא נכון שיהיה 11 ואני רוצה שיהיה תמריץ לחודש שלם

נעה בן שבת: מינימום

ששון גואטה: לעובד אין מוטיבציה לבוא

ישראל אייכלר: הוא אומר דבר נכן

ישראל אייכלר:  זה היה נכון לשעתו כי רצינו לאפשר גם לחודש הקודם ולכן נתנו 11 ימים

ישראל אייכלר:  במענק שאנחנו מבקשים להאריך, אנחנו מדברים על חודש-חודש

קריאה: שיירשם שחברי הכנסת מבקשים להחמיר את הקריטריון

ישראל אייכלר: לא להקשיח

ישראל אייכלר:  להגיד שחודש הוא חודש

ישראל אייכלר:  בכל אופן, לא צריך לדבר על מה שהיה אלא לדבר על העתיד

ישראל אייכלר:      משרד החקלאות ופיתוח הכפר

ניר פרוימן: תודה רבה על הדיון החשוב

ניר פרוימן:  אני רוצה להתייחס מאוד בקצרה להיבטים של עבודה בחקלאות ואתחיל מהסיפה

ניר פרוימן:  אני חושב שמבחינתנו נכון ורלוונטי גם היום בעת מועד הדיון, בוודאי רטרואקטיבית לתחילת ינואר, להמשיך במענקי התמרוץ לעובדים בענף החקלאות

ניר פרוימן:  זה מהווה כלי אפקטיבי חשוב

ניר פרוימן:  כל ענפי החקלאות משוועים לידיים עובדות ועברו טלטלה גדולה מאוד בעקבות עזיבה של קרוב ל-10,000 עובדים זרים שעבדו בחקלאות

ניר פרוימן:  קרוב ל-5,000 שאט אט חוזרים עדיין רחוקים מלמלא את המכסה

ניר פרוימן:  צריך לזכור שמדובר בתמרוץ

ניר פרוימן:  התמרוץ, על כל ההיבטים שמוזכרים כאן, נותן מענה שגם הוא הוא לא מלא, הוא מאוד חשוב מצד אחד לעובדים ישראלים רלוונטיים שיוכלו להשתלב ולהיכנס לענף הזה ומצד שני לחקלאים

ניר פרוימן:  יש הרבה עבודות חקלאיות כאשר רק בינואר התחילו לקלוט עובדים בגלל שענף החקלאות הוא לא ענף רציף אלא ענף עונתי כאשר מדובר בגיזום ענבים, קטיף, חלק מהשתילות

ניר פרוימן:  המשתלות לא התחילו בנובמבר ובדצמבר ולכן חשוב לתת את התמריץ גם לאנשים שעובדים בינואר ובפברואר

ניר פרוימן:  תנאי הסף הם תנאים שבסך הכול היקשו על חלק מהאנשים אבל נתנו איזושהי זווית של אפשרות להיכנס לעבודה למישהו שלא עבד לפני כן

ניר פרוימן:      אני חושב שנכון מאוד להמשיך בעיקר כאשר נציגת האוצר הצהירה שלא מדובר באירוע תקציבי

ניר פרוימן:  600 אנשים שהגישו, זה רק על עבודה בחודש נובמבר

ניר פרוימן:  המספרים עוד יעלו ויגדלו

ניר פרוימן:  הם לא ימלאו את 20,000 העובדים החסרים אבל עדיין גם אם יהיו 1,000, 2,000 ו-3,000 עובדים ישראלים שייכנסו לענף הזה, צריך לזכור שמדובר בחקלאות והמדינה רוצה שהחקלאות תמשיך לספק את המזון הטרי והבריא לאזרחים בארץ

ניר פרוימן:  המתנדבים שהיו דבר מבורך ומאוד מאוד יפה ומרשים הולכים ומצטמצמים וצריך לתת את התמרוץ הזה כדי לתת לאנשים את האפשרות להיכנס לענף הוא מורכב

ניר פרוימן:  לא להאשים את העסיקים ואת החקלאים בעובדה שהם נהנו מהפתרונות הזמניים כי הם עברו אירוע מכונן וקשה מאוד איתו הם צריכים להתמודד עם עכשיו כדי להמשיך לנהל את המשקים שלהם

ניר פרוימן:      אדוני, אני באמת חושב שנכון יהיה לקדם את המשך התמרוץ

ישראל אייכלר: תודה

ישראל אייכלר:  מיכל ארן, מנהלת אגף בכיר, אסטרטגיה ומדיניות, משרד השיכון

מיכאל אורן: אנחנו ביחידה שלנו עוסקים גם בנושא של עובדים זרים

מיכאל אורן:  הנושא הזה של כוח עבודה זר שנדרש בעת הזאת הוא נכון והוא דחוף

מיכאל אורן:  אנחנו עובדים על זה ביתר שאת

מיכאל אורן:  חשוב לומר שנכון שעדיין לא ראינו נחיתה של מטוסים בפועל אבל אנחנו מאמינים שכן נראה בשבועות הקרובים

מיכאל אורן:  אנחנו עובדים על זה מאוד קשה

ישראל אייכלר: מה עם שיפוצים? האם אתם מוכנים להביא עובדים זרים לשיפוצים?     

מיכאל אורן: בוודאי שכן

מיכאל אורן:  לדעתי בנוהל שיצא זה גם אושר

מיכאל אורן:  העניין הוא, וכאן צריך לשים אותו על השולחן, שמודל העסקה נכון לעכשיו של עובדים זרים הוא יקר

מיכאל אורן:  לא סתם עד כה בשיפוצים נשענו על כוח עבודה פלסטיני, זה לא רק היווה חסר בירוקרטי אלא גם היה כאן עניין כספי

מיכאל אורן:  חייבים לשלם להם סכום מאוד גבוה של שעות עבודה בחודש

ארז מלול: זאת לא גזרת גורל

מיכאל אורן: ברשותך חבר הכנסת, תן לי להשלים את האמירה שלי

מיכאל אורן:  שום דבר לא גזרת גורל

מיכאל אורן:  רצינו גם להוריד את מספר השעות בהחלטה שהייתה עכשיו אבל אני מסבירה איך הגענו עד הלום ואחר כך נסביר מה אנחנו עושים

מיכאל אורן:  השורה התחתונה היא שנכון לעכשיו זה לא היה המנגנון לעובדי שיפוצים

מיכאל אורן:  גם אם נצליח להוריד למשך שלושת החודשים הקרובים את כמות שעות העבודה של עובדים זרים שמעסיק מחויב לשלם להם לחודש, גם אז זה עדיין יהיה משהו שהוא במודל העסקה שונה משיפוצים

מיכאל אורן:  שיפוצים עובדים בתוך בתים בשעות מאוד ברורות כאשר בעל הבית לרוב בעבודה וחוזר לביתו לאחר מכן

מיכאל אורן:  אלה לא 10, 12 שעות רצוף באתר בנייה וזו בעיה אובייקטיבית

מיכאל אורן:      חשוב לי לומר כמה דברים

מיכאל אורן:  אני לא רוצה שנהווה חסם לעובדים זרים בענף השיפוצים

מיכאל אורן:  אין לנו איזו מניעה שהדבר הזה יגיע ולדעתי בנוהל זה גם אפשרי, אבל למה בכל זאת אני חושבת שכן בענף השיפוצים שווה להשקיע בנושא הזה של כוח עבודה מקומי וזאת מכמה סיבות נוספות

מיכאל אורן:  זה לא סותר את עניין כוח העבודה הזר אלא זה בנוסף

מיכאל אורן:  אני חושבת שגם בגלל אופי ההעסקה, היחסים בין מנהל עבודה, בין שיפוצניק לבין העובדים שלו, זו מערכת יחסים שהיא יותר ישירה, יותר קשורה, זה יותר מתאים לכוח העבודה המקומי מאשר אתר בניין גדול, מסיבי, שיש בו בשגרה הרבה עובדים זרים וגם הרבה עובדים פלסטינים

מיכאל אורן:  זה מודל העסקה שהוא יותר מתאים לרמה המקומית

מיכאל אורן:       לכן הייתי חושבת ששיפוצים צריך להיות השחקן הראשון שעומד לנגד עינינו במודל העסקה מקומי ובתמרוץ

מיכאל אורן:  כבר דיברנו עם ביטוח לאומי על כך

מיכאל אורן:  דובר על כך שאם תוארך משך הפעילות, ניתן יהיה לדבר על הגדרה נוספת

מיכאל אורן:  עם אוריאל אצלכם דיברתי

מיכאל אורן:  דווקא הייתה פתיחות מחשבתית לחשוב ביחד על איך לנסח

מיכאל אורן:  הייתה דלת פתוחה

ארז מלול: אין על ביטוח לאומי

מיכאל אורן: הייתה דלת פתוחה לדבר על הגדרה

מיכאל אורן:  אני אומר שלא צריך להיצמד לנוהל עובדים זרים או משהו מהסגנון הזה

מיכאל אורן:  ברשם הקבלנים יש הגדרה האומרת מה זה ענף שיפוצים, מספר 131, ואפשר לקחת אותה

מיכאל אורן:  לא צריך להיצמד לעבודה מועדפת

מיכאל אורן:  אני מבינה למה זה נעשה עד כה ואני מבינה למה זו השפה שבה ביטוח לאומי יודע לדבר עד עכשיו

מיכאל אורן:  אני אומרת שאפשר עם קבלני השיפוצים לחשוב על הגדרה אחרת שהיא על בסיס איך שרשם הקבלנים מגדיר עבודות שיפוצים ולנסח יחד עם הלשכות המשפטיות הגדרה מנוסחת ומקובלת שתאפשר להם לקבל את העובדים

ארז מלול: אני בעד ואני גם מוכן להיות חלק מזה

מיכאל אורן: אני רק אומר שאני מבינה את ההתלבטות שנועה הציגה כאן ברמת המקרו על אחוזי התעסוקה ודברים כאלה, אבל ענף הבנייה, מהזווית שלי כצרכן, הוא במצוקה וכל פעולה מבחינתנו היא חשובה והכרחית, בין אם זה לרוץ להביא עובדים זרים בכמויות ככל שניתן – מסלול פרטי, מסלול בילטרלי, מה שאפשר, איזה חסם שאפשר לפתוח – וכאן אני אומר שיש ועדה שמתכנסת ומסייעת לנו ועוזרת לנו בפתיחת חסמים

מיכאל אורן:  לפעמים מבחינתה אנחנו החסם וגם אנחנו עושים את חשבון הנפש שלנו

מיכאל אורן:  זה גם בזירה של הכשרות ואני יודעת שיש מסלולים עם משרד הכלכלה שעושים את הדברים האלה

מיכאל אורן:  משרד האוצר מאוד מעורב בזירה הזאת

ארז מלול: הכשרות לבנייה?     

מיכאל אורן: לבנייה

ארז מלול: לא לשיפוצים

ארז מלול:  תדגישי את זה

מיכאל אורן: יש גם לשיפוצים

מיכאל אורן:  עובד בניין כללי, יש הגדרה כזאת

ארז מלול: שירות התעסוקה אמר שאין

יאיר פרץ: לא אמרתי שאין

יאיר פרץ:  לנו אין

מיכאל אורן: הוא דיבר על תקציב ויש תקציב ייעודי שניתן למשרד הכלכלה, 20 מיליון שקלים לטובת ענף הבנייה להכשרות

מיכאל אורן:  זה לא סכום קטן

מיכאל אורן:  יש מיזם משותף שהמשרד שלנו רוצה לעשות - ולהבנתי התאחדות קבלני השיפוצים איכשהו מעורבת בדבר הזה – בהיבט של הכשרה והשמה בקצה של עובדים

מיכאל אורן:  חוץ מהדבר הזה אנחנו כמובן גם נשמח לראות את המענק המדובר ממשיך

מיכאל אורן:  מבחינתנו כמשרד מי שעובר ממקום עבודה א' לענף הבניין, אולי זה בעולמות התעסוקה פחות כדאי או מבחינתכם זה משחק סכום אפס, אבל מבחינתנו זה כן משמעותי, המעבר הזה כך שפתאום הענף יהיה יותר אטרקטיבי וייכנסו אליו עובדים מקומיים

מיכאל אורן:  נראה לי שגם ב-לונג רן זה לא חדש לי ולא מפתיע אותי שעובדים מקומיים לא רוצים לעבוד בענף הבניין ואני גם לא תולה תקוות שהמצב יתהפך וישתנה

מיכאל אורן:      אני חושבת שענף הבנייה עוד יותר סובל ובהיבט הזה הוא עם תדמית יותר גרועה משל החקלאות

מיכאל אורן:  בחקלאות יש לפעמים איזה נרטיב ציוני שנתפסים אליו אצלנו

מיכאל אורן:  בניין הארץ, הזמנים קצת השתנו

מיכאל אורן:  לכן אני אומרת שכל דבר שיעזור לנו, בין השאר גם הפעולה הזאת היא חשובה

שבתאי ונטורה: אני רוצה לחדד משהו שאף אחד לא מודע לו

שבתאי ונטורה:  אני מהתאחדות קבלני השיפוצים

שבתאי ונטורה:  אני ממלא מקום של ערן

שבתאי ונטורה:  באתרי בנייה יש המון שיפוצים

שבתאי ונטורה:  בתי מלון, בתי ספר, חיפויים לבניין

שבתאי ונטורה:  אתרי בנייה, זה נראה כאילו אלה תוספות או נראה כאילו בונים אבל בתי מלון שלמים עושים שיפוצים, בתי ספר, חיפויים לבניינים הם שיפוצים והאתר נראה אתר בנייה

רויטל שבירו:  יש לי מכללה שיושבת בבאר-שבע עם שלוחות במרכז

רויטל שבירו:  אני רוצה לשתף אתכם בכמה מיזמים

אליהו (אלי) רביבו: מה תחומי ההכשרה של המכללה?     

רויטל שבירו: בגדול בטיחות, תחבורה, בניין

אליהו (אלי) רביבו: מה בענף הבניין

רויטל שבירו: בענף הבניין אנחנו מכשירים שילדאים, מנהלי עבודה בבניין, ממוני בטיחות

אליהו (אלי) רביבו: תמקדי אותנו בענף השיפוצים

רויטל שבירו: בנינו קורס שאושר על ידי התאחדות קבלני השיפוצים

רויטל שבירו:  אני רוצה לספר לכם שאנחנו מביאים עובדים ישראלים גם לענף הבניין, כי יש לי כמה שלוחות, ויש אנשים שאנחנו מביאים אותם מכל מיני ארגוני העסקה

רויטל שבירו:  יש אנשים שרוצים לעבוד ואנחנו מדייקים איתם עבודה קבועה עם קבלן

ארז מלול: ציונות אמיתית

רויטל שבירו: תודה

רויטל שבירו:  הקבלן גם רוצה את העובד לאורך זמן

רויטל שבירו:  כאשר אנחנו באים לארגוני העסקה ומדברים עם האנשים, אני רוצה לקלוט רק אנשים שרוצים לעבוד בעבודה קבועה, אם אנחנו מדברים על ענף הבניין והשיפוצים, בתחום הזה

אליהו (אלי) רביבו: אתם עוסקים גם בהשמה?     

רויטל שבירו: כן

רויטל שבירו:  אנחנו צריכים לעשות את הגשר והגשר הוא להביא אנשים שחושבים שהם לא שווים כלום, שהם לא יודעים ללמוד ובעצם להביא אותם להכשרה

רויטל שבירו:  ההכשרה חייבת להיות ממומנת

רויטל שבירו:  ההכשרות האלה מאוד יקרות כי בעיקרן הן הכשרות מעשיות

רויטל שבירו:  אתם יכולים לדמיין איך אפשר ללמד לבנות קיר גבס, להתקין אינסטלציה וכן הלאה

רויטל שבירו:  הכול הוא בהתנסות מעשית של התלמידים ולכן אלה גם הכשרות שצריכות תקציב

רויטל שבירו:      בהכשרה הזאת, בגלל האנשים שמגיעים אלינו, נדרש מאיתנו גם להכשיר אותם למקצוע אבל גם להכשיר אותם להיות עובדים נאמנים למשל בענף השיפוצים

ישראל אייכלר: כמה בוגרים יצאו אחרי ההכשרה הזאת?     

רויטל שבירו: בקורס הזה של ענף השיפוצים, אנחנו עכשיו בתוך הקורס השני

רויטל שבירו:  כל החבר'ה של המחזור הראשון עובדים

רויטל שבירו:  מדובר ב-18 אנשים

רויטל שבירו:  יש לנו עכשיו עוד קורס אחד ובקרוב אנחנו נפתח את הקורס השלישי

רויטל שבירו:      הדבר החשוב והעיקרי שצריך לומר אותו הוא שבכל הקשת שצריך להבין אותה, הדבר הראשון הוא להביא את האנשים ולדבר איתם נכון

רויטל שבירו:  הם צריכים כאן הכשרה שהיא ממומנת

ישראל אייכלר: אתם מקבלים מימון?     

ארז מלול: זה גוף עסקי

ארז מלול:  זה גוף פרטי

ארז מלול:  מה העלות?     

רויטל שבירו: אם אנחנו מדברים על 18 אנשים, אנחנו מדברים על 15,000 שקלים

רויטל שבירו:  15 כפול 18

אליהו (אלי) רביבו: מה משך הלימודים?     

קריאה: 160 שעות

רויטל שבירו: לנו יש קורס בן 180 שעות

רויטל שבירו:  לדעתי הוא צריך להיות בכל מקרה

ישראל אייכלר: נתתי לך שלוש דקות לספר על המפעל שלכם וזה מאוד חשוב אבל אני חייב לסכם ולסיים את הדיון

רויטל שבירו: המפעל שלי הוא לא הדבר החשוב

רויטל שבירו:  החשוב זה מה שאתם כאן תחליטו

רויטל שבירו:      עוד שני דברים

רויטל שבירו:  הנושא של תהליך ההשמה

רויטל שבירו:  אני חושבת - ואני חושבת שכולם צריכים לחשוב כך לגבי הנושא של העובדים – שהעובדים חייבים להיות מושמים רק אצל קבלנים רשומים כי יש מלחמה במדינת ישראל מול קבלני הטנדר

רויטל שבירו:  רק קבלנים רשומים

רויטל שבירו:  צריך להיכנס ולבדוק מי הקבלן הרשום שמעסיק אותם

רויטל שבירו:      אני חושבת שכל מי שעוסק בזה, צריך לתת את כל הקשת הזאת

רויטל שבירו:  עובדים ישראלים, זאת החוזקה של מדינת ישראל ואנחנו צריכים לתת לזה כסף, גם להכשרות גם לליווי וגם לתהליך ההשמה

רויטל שבירו:  המענקים האלה הם חלק מהעניין

רויטל שבירו:  אני מוכנה לעזור לכם

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  יישר כוח

ישראל אייכלר:  ברשות חברי הכנסת, אני רוצה לסכם את הדיון

ישראל אייכלר:       הוועדה מבקשת להמשיך את מתן מענק התמרוץ בחצי שנה נוספת ולאפשר לאנשים חדשים להיכנס

ישראל אייכלר:  אולי לפרסם יותר כי אולי היה חסר כאן פרסום

ישראל אייכלר:  אנחנו רוצים שתהיה אופציה – מצד משרד העבודה או משרד האוצר - להאריך את תוקף מתן המענק

ישראל אייכלר:  אם תראו שזה מצליח, יוכלו להמשיך בזה, ואם תרצו זה יהיה באישור ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:      אנחנו רוצים שהתקציב שהקצבתם ימומש

ישראל אייכלר:  זאת אומרת תשתמשו בכסף שקיבלתם לצורך כך

ישראל אייכלר:      הוועדה רוצה לאפשר גם לתעשייה

ישראל אייכלר:  הם לא באו בדיון לידי ביטוי אבל הם זועקים לידיים עובדות שיעבדו בעבודות קשות ואנחנו רוצים שזה יחול גם עליהם

ישראל אייכלר:  זה במיוחד אמור לגבי החקלאות ולגבי הבניין

ישראל אייכלר:      הוועדה מבקשת ודורשת להגדיר את המושג שיפוצים כזכאים לקבל את התמריץ הזה ללא צורך להרחיב תוספות בנייה

ישראל אייכלר:       הוועדה מבקשת לפתוח את הנושא של עובדים זרים, כפי שהציע יושב-ראש הוועדה לעובדים זרים חבר הכנסת רביבו, גם לקבלני שיפוצים שיהיו זכאים להכניס עובדים זרים

ישראל אייכלר:      אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לדיון זה

ארז מלול: אני מבקש מהיושב-ראש שתהיה ישיבת מעקב כדי לראות את הביצוע

ישראל אייכלר: אני מחכה להסכם

ישראל אייכלר:  אתה רוצה להגדיר זמן?     

ארז מלול: כן

נועה שוקרון: אנחנו בוחנים גם את הכלי

נועה שוקרון:  אני מאמינה שבעוד שבועיים נהיה יותר חכמים מבחינת הנתונים ואני מאמינה שלביטוח לאומי לא תהיה בעיה לשלוח אותם לוועדה, ומשם גם נוכל להתקדם

ניר פרוימן: בענף החקלאות אי אפשר לתת עוד חודש

ישראל אייכלר: תוך חודש אנחנו רוצים לראות את הצו

ניר פרוימן: אדוני היושב-ראש, בחקלאות אי אפשר לחכות חודש

ישראל אייכלר: זה אמור גם לגבי ענף החקלאות

ישראל אייכלר:  אנחנו בעזרת השם נקיים דיון נוסף

ישראל אייכלר:  אני מודיע שאנחנו כוועדה נהיה מוכנים בכל שעה שתביאו את הצו לאשר אותו כדי שנוכל לפתח את הרעיון הזה

ישראל אייכלר:      תודה רבה לכולם

ישראל אייכלר:  ישיבה זו נעולה