ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 295, 2024-01-16 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנו היום ממשיכים את תקנות מס רכוש, שלוש הצעות התקנות שהתחלנו אתמול

משה גפני:  אני מבקש תשובות לשאלות שנשאלו אתמול

משה גפני:  אין אף אחד? אני מתלבט, האם להמשיך את הישיבה

משה גפני:  הממשלה צריכה להיות פה לפני חברי הכנסת

ולדימיר בליאק: אתה רוצה לנעול? אולי בינתיים הצעות לסדר?     

משה גפני: בבקשה

דובי אמיתי: נחשפתי ביומיים האחרונים לשיחות עם מפונים שביתם נפגע, גם בצפון וגם בדרום

דובי אמיתי:  אחד מהם עד לא מזמן ישב פה כחבר ועדת הכספים

דובי אמיתי:  גם איבד את הבן שלו

דובי אמיתי:  ומה מתברר לי, חברי הכנסת? מתברר לי שתקנות מס רכוש ניתן לפצות את מי שביתו נהרס כליל על הרכוש

דובי אמיתי:  כ-80,000 שקל לזוג או 120,000 שקל לזוג עם שתי נפשות, רק על הרכוש

דובי אמיתי:  לא קשור למבנה

דובי אמיתי:  לא מדבר על זה שעד היום לא מדברים איתם על הפגיעה בנכס עצמו

דובי אמיתי:  ואני חושב, שאיננו יכולים להרשות לעצמנו כמדינה, להפקיר את אותם אנשים ולקוות שב-80,000 הם יוכלו לחזור למסלול החיים הרגיל

דובי אמיתי:  והתשובות שמתקבלות - זה החוק

דובי אמיתי:  חוק, למדתי מכבוד הרב, שניתן לשנות, ולא לעשות צחוק מכאלה שעברו את מה שהם עברו

ינון אזולאי: לא יודע אם זה החוק

ינון אזולאי:  לא זוכר שהבאנו פה חוק של 80,000 ₪- -     

חמד עמאר: מה עם המבנה שנפגע? מה שאתה מתכוון שמבנה לא מפצים אותו?     

דובי אמיתי: מבנה מפצים אבל עוד לא הגיעו איתם לשיח, כמה מפצים על המבנה

דובי אמיתי:  הדבר הראשון שהיה הכי חשוב לפצות אותם על התכולה – על מברשת השיניים, על הביגוד, על מיטות, על מטבח ועל שאר הדברים שנמצאים ומוגדרים בתכולה

דובי אמיתי:  בית של 140 מטר מקבל על כל תכולתו 80,000 ₪

דובי אמיתי:  אני חושב שזה דבר שחייבים לתקן אותו

דובי אמיתי:      שנית, לא יכולתי להגיע אתמול – אני עדיין מגויס, ושומע שבניגוד להבנות, נקרא לזה, מנסים לנות פה על השולחן את מה שהגענו כן להבנה עם מס רכוש

דובי אמיתי:  דיברתי עם מנהל מס רכוש על החקלאות, שמ-7 עד 20 נקבל לחודשים אוקטובר נובמבר דצמבר במצטבר 7

דובי אמיתי: 5 מיליון שקל על נזקים ופתאום אני רואה בתקנות שמופיע רק 6

דובי אמיתי: 6 מיליון שקל

דובי אמיתי:  חברים, אם איננו יודעים לסכם דברים- -     

ינון אזולאי: לא, חבל שאתה חוזר על זה

ינון אזולאי:  אתמול סוכם פה שנאמר 7

ינון אזולאי: 5 מיליון

משה גפני: לא סוכם

ינון אזולאי: סוכם

ינון אזולאי:  אתמול אמר פה אמיר דהן

ינון אזולאי:  מבחינתי כשאמיר דהן אומר שהייתה אמירה, זו מילה

חמד עמאר: ישבתי פה כל הדיון ולא שמעתי

משה גפני: ינון, אתה שאלת, האם נאמר 7

משה גפני: 5 והוא אישר שאכן נאמר

משה גפני:  לא היה סיכום כי הם עדיין צריכים לתת תשובה האם הם עומדים בסיכום

ינון אזולאי: נאמר גם 30 מיליון פעם

ינון אזולאי:  אז זה נאמר?     

משה גפני: לא

משה גפני:  נאמר בדיון

ינון אזולאי: מבחינתי כשאני שואל, האם נאמר, היה דבר כזה – מבחינתי זה סוכם ביניהם

ירון גינדי: כבוד היושב-ראש, בקשר למה שדובי אמיתי אמר על התכולה, חשוב שהציבור יידע כי הציבור לא יודע, ואני ממליץ מפה לכל תושבי הצפון להיכנס עכשיו לאתר האינטרנט של רשות המיסים, ובחצי אחוז לקנות הגדלה של ה-100,000 ₪ האלה

ירון גינדי:  סליחה, 0

ירון גינדי: 3% לקנות הגדלה

ירון גינדי:  כל תושב הצפון והדרום יכול עכשיו להיכנס לאינטרנט, לשלם 0

ירון גינדי: 3% ולהגדיל גם בחצי מיליון שקל

ירון גינדי:  זה אפשרי, רק הציבור לא יודע את זה

ירון גינדי:  את הביטוח

משה גפני: אתמול שאלנו שאלות

משה גפני:  בין היתר גם על נושא החקלאות

חמד עמאר: אני רוצה לקבל תשובה על התכולה - 80,000 ₪ לזוג?     

חנוך דב מילביצקי: כשאתם אומרים לי לפחות – 80, 120 ושזה לא מספיק אני מאמין לכם, אבל היה לטוב לו היינו מקבלים נייר שמסביר למה זה לא מספיק ואז יכולנו ללכת ולעבוד איתו

חנוך דב מילביצקי:  כי באמת, אני לא יודע

חנוך דב מילביצקי:  אתם אומרים שזה לא מספיק

חנוך דב מילביצקי:  אני מקבל את מילתכם

חנוך דב מילביצקי:  אם אפשר לקבל נייר?     

דובי אמיתי: נכין לך נייר ברצון רב

דובי אמיתי:  נביא את זה אפילו על פי נתונים של הלמ"ס

דובי אמיתי:  נראה את זה

דובי אמיתי:  מה שחשוב באמת, לוודא, שאכן כמו שחבר הכנסת עמאר שאל, האם זה המספרים

דובי אמיתי:  קודם כל תאשרו שזה המספרים

דובי אמיתי:  נעביר לך, עד סוף היום תקבלו נייר מסודר

חמד עמאר: מה זה 80,000 שקל לזוג, תכולה של בית? שבתוך הבית

משה גפני: אנחנו לא מדלגים על זה

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע תשובה, אם זה 80 על זוג, ו-120,000 או 100,000 על זוג פלוס שני ילדים

משה גפני: קודם שיענו על השאלות של אתמול, ונחזור לזה

משה גפני:  אנחנו לא מדלגים על זה

משה גפני:  אני רוצה תשובות על מה שנשאל אתמול

משה גפני:  היו צריכים לבוא עם תשובות

משה גפני:  בבקשה

מירי סביון: לגבי, אם הבנתי נכון, הנושא של הישובים שצירפנו – אתה רוצה לחדד על מה אתה רוצה תשובות?     

משה גפני: אתמול שאלנו, אמרו שייתנו לנו היום תשובות

משה גפני:  למשל החברים הציעו פה שהמקדם יהיה 8

משה גפני: 5 מה עמדתכם?     

מירי סביון: לגבי המקדם, העמדה שלנו זה כפי שהוגשה בתקנות

מירי סביון:  כששמנו את המקדם של 0

מירי סביון: 61, הוא על בסיס עבודה כלכלית שנעשתה אצלנו ומביאה לידי ביטוי את היחס בין מסלול המחזורים למסלול של ההוצאות המזכות

מירי סביון:  אחרי ששמענו את הדברים, יכול להיות שיש מקום לבחון העלאה מסוימת – לא המקדמים שהביאו כאן אך חשוב לומר – שכרגע גם זה ידרוש אישור תקציבי לכך

משה גפני: מה זה אישור תקציבי?     

ינון אזולאי: מקור תקציבי

משה גפני: יש תקציב

מירי סביון: זה בכל מקרה כרגע בבחינה ובדיקה

ינון אזולאי: עד כמה לא תצטרכו מקור תקציבי?     

חמד עמאר: ל-6

חמד עמאר: 1 כמה תקציב וב-8

חמד עמאר: 5 כמה תקציב?      

ולדימיר בליאק: 6

ולדימיר בליאק: 1 זה קיצוץ רוחבי של 24', אבל אמרתם שגם ככה זה טכני

אלישיב ממן: אנחנו עדיין בבדיקת העלויות

ינון אזולאי: עד איזה מרווח יש לכם? אגף תקציבים פה

ינון אזולאי:  גם היום לא פה? אבל אתמול הצביעו

ינון אזולאי:  אז כנראה אם אגף תקציבים לא פה – התייאשו כבר

ינון אזולאי:  לא חשוב

משה גפני: אגף התקציבים לא פה? אני לא ממשיך את הישיבה

משה גפני:  שאגף התקציבים יבוא

משה גפני:  אני עושה הפסקה עד שאגף התקציבים יגיע

משה גפני:  יש לי מה להגיד גם

משה גפני:  הם לא מורמים מעם

משה גפני: אני מחדש את הישיבה

משה גפני:  אני מקדם בברכה את נציג אגף התקציבים

משה גפני:  אני חוזר לשאלה שנשאלה אתמול וקודם

משה גפני:  לגבי המקדם, היה מדובר על 0

משה גפני: 61

משה גפני:  אני מבקש אם יש תשובות לכל השאלות האלה

משה גפני:  בבקשה

גל ברנס: שלום רב, גל ברנס, אגף תקציבים

גל ברנס:  הסבירו פה רשות המיסים אחרי העבודה שעשו, שבחנו את היחס בין המקדם של המענק של חודש נובמבר למענק של חודש דצמבר שהמקדם הנכון שיצא להם, הריצו על המון עסקים, 0

גל ברנס: 61

גל ברנס:  אמרו פה חברי הוועדה והנציגים שהם חושבים שזה יותר גדול

גל ברנס:  אנו חושבים שאפשר להעלות – תקציב של חצי מיליארד שקל, נעשה לפי מקדם של 0

גל ברנס: 61

גל ברנס:  אנו צריכים למצוא מקור להגדלה, ואנו מקווים למצוא מקור ל-0

גל ברנס: 75

משה גפני: הלשכות מה אומרות?     

דובי אמיתי: אנו חושבים שזה יפה מאוד

דובי אמיתי:  בעניין הזה אני רוצה להודות לאגף תקציבים

דובי אמיתי:  אני רוצה להודות בשלב הזה, כי אני יודע מה מצפה לי עוד דקה בחקלאות

דובי אמיתי:  אני רק רוצה להדגיש, ש- -      

משה גפני: אנחנו מדברים עכשיו על 0

משה גפני: 75

יסמין פרידמן: זה מקסים שאתה מודה אבל זה עדיין לא מספיק, נניח בבאר שבע

דובי אמיתי: התחשיבים שעשינו ובעזרתו האדיבה של יועץ המס, נשיא לשכת יועצי המס, בחנו, הגענו למספר הזה

דובי אמיתי:  צריך להיות כנים

דובי אמיתי:  זה המספר הממצה, 0

דובי אמיתי: 75 ועלינו זה מקובל

יסמין פרידמן: עליי לא

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ירון גינדי

ירון גינדי: אני חושב ש-0

ירון גינדי: 74 זה ראוי ומקובל

ירון גינדי:  ברור לי שיש עסקים שייהנו מזה יותר, ויש שייהנו מזה פחות אבל כשאני מסתכל על זה בראייה ארצית כוללת זה בסדר גמור

משה גפני: תודה

משה גפני:  בבקשה

עדי גרינבאום: שלום, אבי נוימן לא יכל להגיע

עדי גרינבאום:  לשכת רואי חשבון מאשרת

עדי גרינבאום:  תודה רבה לאגף תקציבים

עדי גרינבאום:  אנחנו תומכים בזה

משה גפני: בבקשה

נתנאל היימן: אנו מודים לחברי הוועדה על ההתעקשות על המקדם

נתנאל היימן:  קודם מירי דיברה על מקורות וכו'

נתנאל היימן:  השאלה, האם אנו לא מעכבים את התקנות

משה גפני: תשאיר לנו את זה

משה גפני:  ה-0

משה גפני: 75 זה בסדר?     

נתנאל היימן: כן

משה גפני: זו השאלה

משה גפני:  בבקשה

ליאת נויבירט: אנו גם חושבים שזה ראוי וגם מבקשים להודות לחברי הוועדה

ליאת נויבירט:  אני מבקשת, כי התקנות התעכבו הרבה זמן, שניכנס ליישום מהיר כי המצוקה מאוד קשה בשטח

ליאת נויבירט:  ובנוסף, דבר שדיברנו עליו גם אתמול – לראות קדימה איך מטפלים בענפים ומגזרים של התיירות שיש למצוא להם מענה

חנוך דב מילביצקי: מה עם המתמחים? מתי תפסיקו להערים קשיים?     

ליאת נויבירט: אשמח לדבר איתך אחרי זה

ליאת נויבירט:  אני לא מטפלת בדברים האלה

חנוך דב מילביצקי: תיאוריה של לשכת עורכי הדין על דברים שלא קשורה לעבודתם לחלוטין

חנוך דב מילביצקי:  זה דבר שכן קשור לעבודה שלהם

משה גפני: על מה דיברת? מה אמרת שכן קשור אליהם?     

חנוך דב מילביצקי: הנושא של קיצור תקופת ההתמחות

חנוך דב מילביצקי:  זה לא נדון פה

ליאת נויבירט: אני לא מטפלת בזה בלשכה אך אשמח לדבר איתך אחרי זה ולסייע

משה גפני: אתה בעד קיצור תקופת ההתמחות?     

חנוך דב מילביצקי: ברור

משה גפני: אז דיברתי עם שר המשפטים

משה גפני:  הוא אומר שהציע הצעת חוק

משה גפני:  זה נמצא בוועדת החוקה

משה גפני:  לא נוגע לוועדת הכספים

משה גפני:  אחרת הייתי מצביע

ולדימיר בליאק: למה? אם אתה יכול להצביע שהרפורמה המשפטית לא משפיעה על הכלכלה

משה גפני: הצבעתי

משה גפני:  זה לא אצלנו

ליאת נויבירט: כבוד הרב, אני רוצה לסיים ולומר שמעבר לענפים שניזוקו כמו התיירות, יש לנו גם יצואנים גדולים, שמתמודדים עם חרמות מאוד-מאוד קשים בעולם, והמצב לא פשוט כלל, ויש לקחת גם אותם בחשבון כשאנו מדברים עם הסתכלות קדימה

ליאת נויבירט:  תודה

משה גפני: אני מסכים לחלוטין

משה גפני:  עם כל הטענות שיש פה גם לחברי הכנסת, מסכים שזה לקח המון זמן

משה גפני:  זה לא היה צריך לקרות

משה גפני:  התקנות האלה שעליהם אנחנו מדברים, את הוויכוחים שאנו מנהלים עכשיו יכולנו לנהל לפני חודש

משה גפני:  הייתי ערוך לזה

משה גפני:  זה היה כמה פעמים בסדר-היום

משה גפני:  אני מתנצל – לא יודע בשם מי אני מתנצל

משה גפני:  לא היה מקור תקציבי

משה גפני:  אנחנו מתגלגלים מצחוק

משה גפני:  אם זה לא היה אצלנו היינו בוכים על זה

חנוך דב מילביצקי: אם יש לכם בעיה למצוא מקור תקציבי מציע שתביאו לוועדה ונעזור לכם למצוא מקור תקציבי

משה גפני: בבקשה

אורי אור: מצטרפים להסכמה

אורי אור:  מודים לאגף התקציבים עכשיו על הנושא הזה, ולצאת לדרך

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בבקשה

ברוך שניר: הממוצע הוא ממוצע ובהחלט יש לברך על זה שזה סוגר פערים

ברוך שניר:  יחד עם זאת עדיין יש למשל בתחומים שלנו תעשיות שתומכי בנייה ששם שיעורי הבנייה יותר חדים, גם אחורה וגם קדימה

ברוך שניר:  יכול להיות שבכל זאת נקודתית צריך אולי לענפים מסוימים לשפר את הנושא מעבר לממוצע הכללי

משה גפני: אוקיי

משה גפני:  שלא תהיה טעות – להגיע ל-0

משה גפני: 75, צריך לומר את כל התהליך שהיה

משה גפני:  איפה התחלנו וכמה כל 0

משה גפני: 1 עולה כסף

משה גפני:  בסדר

משה גפני:  לא חשוב

משה גפני:  בבקשה

שחר סומך: אני רוצה להקריא עדות של בחור שנמצא עכשיו בעזה, חייל מילואים

שחר סומך:  זה קשור לעסק שלו

משה גפני: אני אתן לך לומר אבל יש לנו תקנות ארוכות

משה גפני:  אני רוצה שנגמור את זה

משה גפני:  מה שעשיתי, זה סבב בין כל הלשכות, האם תומכים ב-0

משה גפני: 75 כן או לא

משה גפני:  בבקשה

שחר סומך: בנושא הזה תומכים

שחר סומך:  תודה רבה שהוועדה הצליחה להעלות את המקדם

משה גפני: תודה רבה

אברהם כלפון: אנו כמובן תומכים אך שימו לב שגם ב-7

אברהם כלפון: 40 ובין היתר בכלל המדינה האולמות לא חזרו לעבוד

אברהם כלפון:  חלקם חזרו, לא כולם

אברהם כלפון:  האולמות בתהליך

אברהם כלפון:  יש לחשוב גם על ינואר פברואר

יסמין פרידמן: יש הרבה עסקים שעדיין לא חזרו

אליהו (אלי) רביבו: תוכל להסביר מה סיבת החזרה האיטית?     

אברהם כלפון: כן

אברהם כלפון:  יש בסוף, אם מדברים על אוקטובר נובמבר – לא עבדנו בכלל

אברהם כלפון:  אמרתי פעמים רבות פה שבימים שבהם קוברים ילדים אף אחד לא רוצה לעשות שמחות

אברהם כלפון:  האירועים של אוקטובר נובמבר נדחו בעיקר למרס אפריל

אברהם כלפון:  ינואר פברואר מראש דילגו על זה, הניחו שיהיה פה התווך

אברהם כלפון:  ינואר פברואר מראש זה חלקים שבענף שלנו נסמכים גם על אירועים עסקיים בעיקר

אברהם כלפון:  גם זה בימים אלה לא מתקיים, ולכן יש פה פער, וגם בר מצוות, בת מצוות וכו' ובריתות, אנשים מעדיפים לעשות בבית, לכן יש פה פער של ינואר פברואר שחייבים להתייחס אליו בענף שלנו, בטח כשהרבה מתפרנסים ברצפת הפעילות שלנו שזה דיג'ייאים, זמרים, תאורנים וכיוצא בזה

משה גפני: במתווה של אוקטובר, על פי בקשה, העברתי את זה לוועדת הכלכלה שעוסקת בנושא התיירות בכלל

משה גפני:  ביקשתי שיעביר את זה לכאן חזרה כדי שנצביע

משה גפני:  קיים דיונים יחד עם נציגי התיירות, ובסופו של דבר אמר לי שהגיעו להסכמה

משה גפני:  אני שומע כעת, שזה לא מדויק

משה גפני:  בסדר

משה גפני:  נצטרך לתת את הדעת על זה

משה גפני:  הטענה בעניין הזה היא טענה נכונה

ישראלה מני: אדוני היושב-ראש, לנושא התיירות, מברוק בכלל על עשיית הוועדה בחודשיים האחרונים, ברוך השם

ישראלה מני:  צריך סיעתא דשמייא לזה

משה גפני: בכל דבר צריך סיעתא דשמייא

ישראלה מני: זה לא רק תיירות

ישראלה מני:  זה גם תערוכות

משה גפני: מסכים

ישראלה מני: יש פה ענפים שלמים

יסמין פרידמן: מורי דרך, עולם התרבות בכלל

ישראלה מני: אפס הכנסות וגם אפס הכנסות עתידיות כי חלקם תלויים בתיירות חיצונית

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  חברי הכנסת, מי שירצה

משה גפני:  ולדימיר, בבקשה

ולדימיר בליאק: אני וחבר הכנסת אזולאי מכריזים על הקמת שדולת זכויות חברי כנסת בוועדה

משה גפני: איפה יהיה המשרד שלכם?     

ולדימיר בליאק: אני שמח שאגף תקציבים הגיע להסכמות כאלה ואחרות

ולדימיר בליאק:  איתי כמרכז האופוזיציה בוועדה אף אחד לא דיבר

ולדימיר בליאק:  אנו נכנסים לאירוע של תקציב, אז שיהיה לכם בהצלחה

ולדימיר בליאק:  אני עדיין חושב, שההחלטה הזו היא לא נכונה

ולדימיר בליאק:  עדיין לא ראיתי שום נתון מספרי, שמצדיק את הביטול של המסלול המחזורי בטווח 7

ולדימיר בליאק: 40 ואת ביטוח המתווה הכללי החל מינואר

ולדימיר בליאק:  לא ראיתי שום נתון מספרי

ולדימיר בליאק:  אני עדיין חושב שהמקדם הנכון הוא בין 80% ל-85% ובהתאם לזה אצביע

ולדימיר בליאק:  תודה

משה גפני: תצטרכו להסביר איך הגעתם לנתונים האלה

ולדימיר בליאק: תנו לי מספר, למה צריך לבטל את מסלול המחזורים בחודש דצמבר, אגף התקציבים שהיטיב פה להגיע להסכמות

משה גפני: אני רוצה שיביאו את הנתונים בכל מקרה

משה גפני:  לך כמרכז האופוזיציה אני אומר, אמרת על תקציב

משה גפני:  ראית מה קרה

ולדימיר בליאק: כי מגיעים פה להסכמות

ולדימיר בליאק:  יכול להיות שלא צריך, אין בעיה

משה גפני: התהליך היה נורא פשוט

משה גפני:  ברגע שאגף התקציבים לא הגיע, ואני יודע את עמדתכם, אמרתם אותה אתמול

משה גפני:  ניסיתי להגיע עד כמה שאפשר יותר לכיוון שלכם

משה גפני:  לגבי התקציב, לא אמרתי שלא מתאמים

משה גפני:  אני חושב שכן נתאם, לא נעשה דברים לבד

משה גפני:  יהיו חילוקי דעות, אבל כל הזמן עשינו את זה עד היום, ונמשיך לעשות זאת הלאה

ינון אזולאי: תודה, אדוני היושב-ראש

ינון אזולאי:  קודם כל אני מקדם בברכה את אגף תקציבים

ינון אזולאי:  בהלכה אם יש לך נסיעה של 72 דקות צריך לומר תפילת הדרך, אז צריך לשאול אותך אם אמרתם תפילת הדרך – לקח לכם יותר מ-72 דקות להגיע לוועדה שהתחילה בשעה 10:00

ינון אזולאי:  זה לא אישי אליך כי אתה מקבל הוראות האם להגיע לוועדה כזו או אחרת

ינון אזולאי:  להגיע לוועדת כספים זה לא עושים לנו טובה שמגיעים

ינון אזולאי:  גם אם לפעמים זה קשה וגם אם לפעמים לא מסכימים עם הוועדה, צריך להיות כבודה של הוועדה מונח במקומה, ויש לכבד את הכנסת ואת הוועדה

ינון אזולאי:  אנחנו מכבדים אתכם, ואתם צריכים לכבד כשיש דיון כזה

ינון אזולאי:  אתמול לא הייתם, בלענו סיפור של תקציבים

ינון אזולאי:  אמרנו: כל 900 העובדים נמצאים שם

משה גפני:  לא ביקשתי את ה-900 עובדים

משה גפני:  ביקשתי שניים

ינון אזולאי: גם כל אלה לא בטוח שאתמול הסתובבו שם

ינון אזולאי:  כשאתם נותנים לנו נתונים ואמרתם שנטליה שאני סומך עליה שיודעת יותר טוב ממני – אני לא רואה חשבון במקצועי

ינון אזולאי:  כשאני עוסק במספרים מתייעץ עם אנשים, גם עם ולדימיר שהוא רואה חשבון

ינון אזולאי:  כשיושב לימיני רואה חשבון שבאמת אני סומך עליו בוועדה, ורוב המקרים שהצביע עליהם באופן אובייקטיבי, ונעזרים בו

ינון אזולאי:  להפריך לנו ולומר 61 ועכשיו צריך מקור תקציבי, ועכשיו 75, 80 וכל דבר שהוא מקור תקציבי, ואם תיזכרו, פעם שעברה שאמרתם לנו שצריך להביא מקור תקציבי ייאמר לזכות רשות המיסים שהם העלו את זה שצריך את המקור התקציבי ולא אגף תקציבים

ינון אזולאי:  רשות המיסים היו כנים עם זה וברגע שידעו, שמו את זה על השולחן

ינון אזולאי:  אז אמרתי לכם: כשאתם  הולכים לעשות שיעורי בית, אל תעשו ל-61%, תעבירו ל-0

ינון אזולאי: 85

ינון אזולאי:  זה שאתם אומרים היום לנו: כן יש מקור תקציבי, אין מקור תקציבי – סליחה שאני אומר, זה לא מעניין וכשאתם עושים לנו את העסקים על 230,000 שהגישו מתוך 600,000, אמרתי לך גם בחדר – אני לא מסכים איתך כי צריך להסתכל על הכול יחד

ינון אזולאי:  תבוד מדגמית, לא מדגמית – עסקים בסופו של דבר, יושבים פה לשכת רואי חשבון, לשכת יועצי המס, אנשים שיודעים להתעסק עם מספרים, והם אומרים לך וגם אתמול אמרו 75, עכשיו אומרים 75, ואת ה-75 בקושי הם בולעים כי 80 היה הרבה יותר טוב וברווח כי בסופו של דבר יודע מי ייפגע? אותם עסקים קטנים שעדיין לא חזרו, אלה מבאר שבע והאנשים החלשים ייפגעו והמסעדות שנפגעו ולא חזרו כמו שצריך כי אמר לך אתמול אילן שאפילו העובדים שלו לא חזרו

ינון אזולאי:  והאולמות שאומרים לך שלא חוזרים וההפקות שנסגרו שאין להם גם ההוצאות

ינון אזולאי:  האנשים האלה בסוף נפגעים

ינון אזולאי:  להם לא הבאנו פתרון

ינון אזולאי:  אז נכון, אנחנו לא יכולים להביא 100% פתרון אבל יכולים להביא פתרון אפילו חלקי לכולם

ינון אזולאי:  אתה לא יכול להביא פתרון של 100% לכולם אבל חלקי לכולם זה כן תפקידנו וזה אפשר לעשות

ינון אזולאי:  לצערי הכי כיף לומר: מברך, אבל אני לא מברך על ההישג הזה כי זה לא הישג מבחינתי

ינון אזולאי:  75% - יודע למה אני מצביע בעד? 0

ינון אזולאי: 80, יושבים שם כשהם מייצגים את רוב המשק ואומרים 75, ואני יודע שהם לא שלמים עם זה אבל יש לי על מי להסתמך בעניין הזה ואני מסתמך עליהם

ינון אזולאי:  אצביע בעד – אני לא שלם עם זה

ינון אזולאי:  ואם הייתי יודע שבוודאות לא הייתם הולכים ומריצים את זה למקור תקציבי של 85 הייתי מתעקש על 85 אבל אני יודע שכן תרוצו לשם

ינון אזולאי:  אני יודע שאם היום אצביע על 0

ינון אזולאי: 75, זה ייגמר עכשיו, אני סומך דעתי על גורמי המקצוע שיושבים שם סביב השולחן

ינון אזולאי:  לכן אצביע על 0

ינון אזולאי: 75 אבל זה ממש לא לכתחילה

ינון אזולאי:  אמר את זה גם אתמול יושב-ראש הקואליציה אופיר כץ

ינון אזולאי:  לא בוטח שאם היה היום, היה מסכים להצביע על זה כי אתמול נלחם ואמר את זה בפה מלא

ינון אזולאי:  היום לא נמצא פה

ינון אזולאי:  הוא אמר לי: אני מתעקש על זה

ינון אזולאי:  אבל גם אמר: אם גורמי המקצוע יגידו דבר כזה, אני מתגמש

ינון אזולאי:  קחו זאת בחשבון

ינון אזולאי:  אני אומר לכם: לכו עם שיעורי בית לינואר פברואר לאותם אלה שנפגעו ואין מענה – אולמות, מסעדות, הפקות, מורי דרך, תיירות שלא קיבלו את המענה

ינון אזולאי:  יש לתת להם מענה אפילו חלקי, אבל מענה

ינון אזולאי:  תודה

משה גפני: תודה

משה גפני:  חמד, בבקשה

חמד עמאר: תודה, אדוני היושב-ראש

חמד עמאר:  קודם כל אני מברך אותך שהפסקת את הישיבה עד שהגיעו אגף תקציבים אבל להפסיק ישיבה של חברי כנסת שמגיעים ב-10:00 יותר משעה לחכות לאגף תקציבים, זה לא מקובל על ועדת הכספים, ואין מי שצריך אותנו יותר מאגף תקציבים, גם בתקציב, בכל דבר

חמד עמאר:  הם צריכים להבין – הם חייבים להיות כאן בדיונים כאלה חשובים

חמד עמאר:  כי רשות המיסים לא יכולים לתת לנו תשובה על 0

חמד עמאר: 61 ועל מקור תקציבי

חמד עמאר:  נכון מי שאמר לנו על המקור התקציבי זה היה רשות המיסים אחרי יותר מחודש שחיכינו לדעת למה הכול מתעכב ואגף תקציבים לא דיבר בכלל על נושא של מקור תקציבי

חמד עמאר:      שמעתי את כולם, וכולם בירכו על המקדם 7

חמד עמאר: 5

חמד עמאר:  אני חושב שהתחילו נמוך מאוד כדי להגיע ל-7

חמד עמאר: 5 כי ברגע שמתחילים ב-6

חמד עמאר: 1 ואנו מגיעים ל-7

חמד עמאר: 5, חושבים שהשגנו הישג מאוד גדול, אבל מציאותית, האם זה יכול לעזור ולתת לכולם את הפתרון? אנו לא יודעים

חמד עמאר:  לא קיבלתי תשובה מספרית מה ההבדל בין 7

חמד עמאר: 5 ל-8 או 8

חמד עמאר: 5

חמד עמאר:  נכון, אני לא רואה חשבון אבל יושב בוועדת כספים וקצת יודע מספרים

משה גפני: גם היית במשרד האוצר

חמד עמאר: נכון

חמד עמאר:  אבל אני מבין דבר אחד – כשמגיעים למספר נמוך ולהישג של 7

חמד עמאר: 5 וכולנו חושבים: העלינו את זה ב-1

חמד עמאר: 5%, את המקדם, עשינו עבודה מאוד טובה

חמד עמאר:  אבל אם היו מתחילים ב-7 והיו מגיעים ל-8

חמד עמאר: 5 היה יותר טוב ואני בטוח שמראש ידע אגף תקציבים להביא את ה-6

חמד עמאר: 1 כדי להגיע ל-7

חמד עמאר: 5

חמד עמאר:  אתם מברכים, אומרים שהכול טוב ויפה

חמד עמאר:  אני ישבתי עם היושב-ראש, אפילו רצו לסיים את זה ב-7 ורק בזכות היושב-ראש ואנחנו הגענו ל-7

חמד עמאר: 5 ואמרנו שאנחנו מסכימים ל-7

חמד עמאר: 5 כי היושב-ראש הציע את זה

חמד עמאר:  אני חושב שצריך ללכת לכיוון של החלשים, העסקים הקטנים, שייפגעו מאוד חזק

חמד עמאר:  8 – אדוני היושב-ראש, צריך להגיע לשם ולא ל-7

חמד עמאר: 5, למרות שבירכתם

חמד עמאר:      לגבי דצמבר, אגף תקציבים, אני לא יודע איזה נתונים יש לכם ואיך בדקתם

חמד עמאר:  הרי עדיין לא בדקתם

חמד עמאר:  למה 7

חמד עמאר: 40 ואנו מורידים את זה בחודש דצמבר? הייתה לכם בדיקה שיש עלייה כזו גדולה בהכנסות?     

ולדימיר בליאק: אולי תביאו מצגת, משהו

חמד עמאר: על מה הסתמכתם? אנחנו בוועדת כספים לא מבינים במספרים, תביאו לנו את המספרים שנראה אותם ונוכל לדעת למה החלטתם 7

חמד עמאר: 40

חמד עמאר:  על סמך מה? שום נתון לא עומד בפנינו

משה גפני: אבקש מהם אחרי שנסיים

חמד עמאר: אני רוצה להצביע היום על התקנות

חמד עמאר:  אנשים מחכים

משה גפני: הם יסבירו

משה גפני:  הם יגידו את זה פה

ירון גינדי: כבוד היושב-ראש הם צריכים להעלות את התקרה בהתאם ל-75

חמד עמאר: 80

ירון גינדי: מה שתחליטו

ירון גינדי:  התקרה כרגע לא שם

משה גפני: יסמין, בבקשה

יסמין פרידמן: ראשית, הורג אותי שאתם כל הזמן אומרים תודה, תודה, תודה

יסמין פרידמן:  מקסים אבל אתם אומרים תודה על כספי ציבור שהגיעו מהמסים שלכם שעושים טובה ומשחררים אותם

יסמין פרידמן:  זה כסף של האזרחים, לא כסף של אגף התקציבים או של ראש הוועדה

יסמין פרידמן:      שנית, איני יודעת, האם אתם יודעים, אבל היום לפני כמה שעות 50 טילים על נתיבות והאזור

משה גפני: 25

יסמין פרידמן: 25 טילים – מעט מאוד – על נתיבות והאזור

יסמין פרידמן:  זה המון וזה ברגע מרוקן עיר מכל מרכזי הקניות שלה ומכל עסק ומכל מסעדה

יסמין פרידמן:  לכן ה-0

יסמין פרידמן: 75% זה עדיין לא מספיק

יסמין פרידמן:  כמי שגדלה בבית עם אימא עצמאית כל חייה, שאף פעם לא הייתה בבית ותמיד הייתה עם פרצוף מודאג, כמי שבעלה היה לו עסק עצמאי, לא שמעתי אף אחד פה שמייצג את העסקים הקטנים

יסמין פרידמן:  לא שמעתי

יסמין פרידמן:  האם להם זה מספיק? האם הם יגידו תודה? לא

יסמין פרידמן:  אז אני פה כדי להמשיך להילחם על באר שבע, על נתיבות ועל כל האזור הזה שהוא ייחודי כרגע

יסמין פרידמן:  עדיין יש בו מצב מלחמה יום-יומי ומי שצריך יגיש ומי שלא צריך לא יגיש, אז אני לא מבינה מה הבעיה

יסמין פרידמן:  לא ברור

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אני רוצה לומר לך, את לא הרבה שנים בכנסת

משה גפני:  היו יושב-ראש ועדת כספים שמה שהממשלה אמרה היה עובר פה קדוש, קדוש , קדוש

משה גפני:  לא רוצה להזכיר שמות

משה גפני:  כולם יודעים את זה

משה גפני:  אני בנוי כך שמה שהממשלה מביאה אני בודק מה זה, ואם אני חושב שזה לא נכון, אני מביא את זה כאן לדיון ואומר את דעתי

יסמין פרידמן: מצוין

יסמין פרידמן:  הביקורת לא הייתה עליך

משה גפני: הם לא התכוונו לא ל-7 ולא ל-7

משה גפני: 5 אלא ל-6

משה גפני: 1 וראיתי את זה מההתחלה כשדיברתי איתם

משה גפני:  והיינו חזית אחת כדי להעלות את זה לפחות למה שאמרו הלשכות, ששמעתי אותם אתמול

משה גפני:  לפחות לשם

משה גפני:  אני לא בעד לומר תודה לאף אחד

יסמין פרידמן: עדיין יש מקרים יוצאי דופן

יסמין פרידמן:  באר שבע היא יוצאת דופן מהרבה סיבות - בגלל סטודנטים, בגלל עובדים

יסמין פרידמן:  לבאר שבע יש הייחוד שלה וחייב להתייחס אליו

ולדימיר בליאק: זה נכון לבאר שבע, לנתיבות, לאופקים אבל גם אם כן וגם אם לא, לפני שאנו מצביעים ומקבלים החלטה מן הראוי שיציגו לנו נתונים

ולדימיר בליאק:  אנחנו ועדת הכספים

ולדימיר בליאק:  כספים זה מספרים

משה גפני: זה מה שיהיה

משה גפני:  חנוך, בבקשה

חנוך דב מילביצקי: אני קודם כל רוצה להודות לקב"ה על זה שהיום במטח טילים היום אף אחד לא נפגע

חנוך דב מילביצקי:  צר לי שאנשי אגף תקציבים יצאו עכשיו בדיוק

חנוך דב מילביצקי:  חשוב שהם ישמעו את זה – אבל הם לא הכתובת

חנוך דב מילביצקי:  אדוני היושב-ראש, מה שקורה פה בוועדה, ואני חדש פה, אדוני היושב-ראש, אולי הכי חדש - הוועדה הזו אמורה לתת סוג של פיקוח, ומקשים עלינו עד הופכים את זה לבלתי אפשרי

חנוך דב מילביצקי:  את סוף תקציב 23' המעודכן היינו צריכים לאשר כי לא היה זמן, ותקציב הביטחון חלקו ויצא והסבירו לנו למה חייבים לעשות והלכנו עם זה כי אנו לא רוצים חלילה לחבל במאמץ המלחמתי אבל הבטיחו לנו שלהבא זה לא יהיה כך

חנוך דב מילביצקי:  התקנות האלה מובאות אחרי שהצבענו עליהן – מתי? אוקטובר? אמצע ינואר? גם, בצורה לא מספקת, בלי לתת הסברים, בלי לתת חומר, כלאחר יד, ועכשיו אנחנו מתחילים לקבל כל מיני עדכונים בנושא תקציב 24'

חנוך דב מילביצקי:  כל מיני דברים שיוצאים

חנוך דב מילביצקי:  שוב, הייתה הבטחה מפורשת של שר האוצר שאנשיכם, אגף תקציבים, משרד האוצר, יישבו עם אנשי ועדת הכספים, יציגו להם את התקציב, יסבירו, יקבלו הערות

חנוך דב מילביצקי:  זה לא קרה

חנוך דב מילביצקי:  חשוב לי להסביר לכולם

חנוך דב מילביצקי:  אם מישהו חושב שהוועדה הזו תהיה חותמת גומי לדרך שבה התקציב הזה מוגש עכשיו – הוא טועה

חנוך דב מילביצקי:  אם מישהו חושב שניתן ידינו לכל מיני קיצוצים שאני שומע עכשיו – למשל עכשיו נודע לי על זה שמישהו מתכנן לבטל את ההטבה הליניארית בחישוב מס שבח

חנוך דב מילביצקי:  לא יודע מי הגאון שהגה את זה ואם הוא מבין מה המשמעות של זה על שוק הנדל"ן היום אבל דבר כזה עם היקף משמעות כזה מצופה להביא לפה מומחים, לנהל על זה דיון וכך יהיה על כל תקציב

חנוך דב מילביצקי:  לא ראיתי שנעשה איזה סדר משמעותי במשרדים, לא ראיתי שהיה קיפול משרדים להראות התייעלות, לא ראיתי את כל התהליכים האלה שמהווים דוגמה אישית ואולי הם לא כסף גדול אבל לפני שאנו שולחים את ידינו לארנק של הציבור אנו מחויבים לעשות את, אנו חברי הכנסת עשינו

חנוך דב מילביצקי:  יושב-ראש הכנסת קיצץ בתקציב הכנסת 200 מיליון שקל

חנוך דב מילביצקי:  ביטלנו תוספת יוקר בשכר

חנוך דב מילביצקי:  עושים את כל זה אבל איכשהו הממשלה כל אחד מתהדר בזה שנלחם נגד הקיצוץ והצליח להשיג משהו כזה או אחר

חנוך דב מילביצקי:  כך לא עובדים

חנוך דב מילביצקי:  ממשלה צריכה להתכנס כיחידה, לומר לציבור איך היא מביאה את התקציב ולמה, ואיזו בשורה יש פה

חנוך דב מילביצקי:  לא שהשר הזה מנע קיצוץ כזה ושרה אחרת מנעה קיצוץ אחרת

חנוך דב מילביצקי:  כך לא מתנהגים במלחמה

חנוך דב מילביצקי:  כך לא קונים אמון של ציבור, ואנו בטח לא ניתן יש להמשך ההתנהלות הזו – אני

חנוך דב מילביצקי:  לא מדבר בשם אף אחד

אליהו (אלי) רביבו: אתה מדבר בשם כל סיעת הליכוד בוועדה

חמד עמאר: מישהו אמר שזה לא כסף קטן?     

חנוך דב מילביצקי: יחסית

חנוך דב מילביצקי:  היית שר במשרד האוצר, אתה יודע בדיוק מה המשמעות של קיפול משרד

חנוך דב מילביצקי:  לא על זה ייבנה התקציב אבל חשוב כדוגמה אישית

חנוך דב מילביצקי:  לכן נצפה לראות את זה, ואם זה לא יהיה, תהיה בעיה קשה להעביר את התקציב ולא תבואו אלינו ותגידו: אין זמן וקיצוץ רוחבי וכו' כי זה לא ילך

חנוך דב מילביצקי:  מה שהיה קודם, הדרך שבה עבר התקציב עד עכשיו לא נסכים לו יותר

חנוך דב מילביצקי:  כדאי שתפנימו את זה ותתחילו להתייחס אלינו ברצינות

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אחרי שחברי הכנסת מסיימים, אני רוצה הסבר איך הגעתם ל-6

משה גפני: 1

משה גפני:  בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: קודם כל אני מברכת אותך היושב בראש על ההיצמדות שלך והמחויבות שלך לציבור, וכך אני מצפה שתעשה גם בתקציב

אימאן ח'טיב יאסין:  דיברתי גם אתמול על הקיצוץ והגזרות שהולכים להפיל על הציבור הערבי ויש לי ציפייה שתעמוד איתן גם במקום הזה וגם לא רק ממך – מכל החברים, כי בסופו של יום, זה נוגע לכולנו

אימאן ח'טיב יאסין:      בנוסף, בקשר לאנשי התקציב ולכל הקשורים לשאלות ולתשובות שיש לתת

אימאן ח'טיב יאסין:  אני חושבת, שהזמן שלנו כולנו יקר ולא רק הזמן שלהם

אימאן ח'טיב יאסין:  כל הכבוד שהפסקת את הישיבה עד שהגיעו אבל אתה זוכר שהגענו כאן לישיבות והם לא הגיעו בכלל

אימאן ח'טיב יאסין:  זה גם משאב, וזה הזמן של כולנו

אימאן ח'טיב יאסין:      לסיום, נכון, אנחנו מדברים על אחוז מסוים, 0

אימאן ח'טיב יאסין: 75, ואני רוצה לדעת כשליחת הציבור מה זה מבחינת משמעות בסכומים, מה זה אומר?  מה ההבדל בין 0

אימאן ח'טיב יאסין: 80 שיכול לעשות טוב באמת לאנשים כמה שאפשר לבין 0

אימאן ח'טיב יאסין: 75? ואני מצטרפת לדברים

אימאן ח'טיב יאסין:  לפני שעושים קיצוצים רוחביים וכל מיני דברים שיעשו התייעלות בממשלה, במשרדים שלא עושים כלום ולא מיטיבים לאף אחד

אימאן ח'טיב יאסין:  תודה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בבקשה

משה גפני:  חבר הכנסת רביבו

אליהו (אלי) רביבו: אדוני היושב-ראש, למזלנו, אתה מכיר את הטריקים והשטיקים והבנת איך הם רוצים לתפוס אותנו באף, ובאינטואיציה גבוהה ביצעת מהלך שתורגם ישירות להקפצת הכוחות לגזרה שלנו

אליהו (אלי) רביבו:  ואבוי לנו שאנו צריכים להיעזר בכישורים ובניסיון שלך כדי שדברים יתנהלו במינימום הנדרש

אליהו (אלי) רביבו:  באופן אבסורדי, מתווה הפיצויים פוגש אותנו תוך כדי כניסה לתקציב שנתי חדש, תקציב בעת מלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  כל מה שביקשתי אתמול אפילו לא התקבל אצלם בהמלצה

אליהו (אלי) רביבו:  שום התייחסות

אליהו (אלי) רביבו:  ביקשתי לדעת מה המקור התקציבי, מה ההיקף, על חשבון מה, לדעת איזה ביטוי הם מתכוונים לתת לעניין האפיון בשיפוי פינוי ישובים בצפון, בוויכוח שבין פיקוד העורף לבין פיקוד צפון, ולפני שאני מתייחס לציפייה לעניין תקציב 24', מבקש לבטא סלידה כי כולנו סביב אחוז המקדם, אבל השאלה הקשה שצריכה להישאל היא מה הביא אותנו למצב כזה, והתשובה היא – מציאות שנעה בין חלמאות לעקשנות בלתי מוסברת

אליהו (אלי) רביבו:  שמצד אחד, לפי האג'נדה של שר האוצר, ואיני מתווכח איתה כרגע אבל כעובדה היא לא לאפשר כניסת פלסטינים לארץ אך גם לא לקבוע את זה כמדיניות ותוך כדי זה לגישת אנשי האוצר, להפעיל רגולציה קשה וכבדה בהכנסת פועלים זרים

אליהו (אלי) רביבו:  כפועל יוצא מכך עסקים רבים נאלצים להיות משופים פה בתוך המתווה המוצע, רק כי לא ניתן מענה לחלף פלסטינאים

אליהו (אלי) רביבו:  אין ידיים עובדות

אליהו (אלי) רביבו:  זו לא גזירת גורל

אליהו (אלי) רביבו:  יש באמת עסקים שכל מה שלא היינו עושים הם לא היו יכולים לתפעל את העסק שלהם אבל יש לא מעט עסקים שיכולים, מבקשים ומתחננים ממש, לקבל מהמדינה מתן מענה לידיים עובדות, וברגע שהם יקבלו, גם יוכלו להחזיק עצמם, גם יוכלו לשמש כמנוע צמיחה במשק, גם להיות פחות תלותיים וגם היה נשאר יותר כסף בקופה כדי לחלק עם מקדם גבוה יותר לאותם עסקם שלא יכולנו להושיע אותם ולסייע להם

אליהו (אלי) רביבו:  האחריות והביקורת הציבורית הזו מופנית לאנשי אגף התקציבים ואנשי האוצר בכללם

אליהו (אלי) רביבו:      זה מוביל אותנו לעניין שהכול נעשה במחשכים

אליהו (אלי) רביבו:  התחייבתי וקיבלתי בטוחות גם ממך אדוני, גם מלשכת שר האוצר, גם מלשכת ראש הממשלה שהמציאות המביכה והמבזה שליוותה אותנו בסוף 23' לא תלווה אותנו בתקציב 24'

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר את זה כאן עכשיו ומזכיר – אני ב"נ מתכוון לעמוד על כך כי זה אפס זמן ולא – לא יכולנו ולא בוא תקבל את זה ותסמוך עלינו שבין כה וכה זה רק שישה שבועות ואוטוטו לתקציב השנתי המציאות היא אחרת

אליהו (אלי) רביבו:  אנו הפעם מתכוונים לעמוד על זה באופן מאוחד ואיתן, בעז"ה ככלל חברי ועדה, בטח חברי קואליציה

אליהו (אלי) רביבו:  בטח ובטח נציגי הליכוד שכאמור, ונזכיר – אנו מפלגת השלטון

אליהו (אלי) רביבו:  יש לנו חובה, זכות וציפייה למלא תפקידנו ושליחותנו

אליהו (אלי) רביבו:  תודה

משה גפני: תודה

משה גפני:  איך הגעתם ל-0

משה גפני: 61? החברים ואני רוצים לדעת

אלישיב ממן: הסברנו אתמול, שנעשה תחשיב סטטיסטי בתוכנה סטטיסטית שלקחה את הנתונים של נובמבר של העסקים החד חודשיים, וביצעה הנחות על חודש דצמבר על בסיס כל מיני נתונים, ועשתה תחשיב, מה היה קורה אם העסקים היו מקבלים על חודש אחד מסלול מחזורים – על חודש נובמבר מסלול מחזורים ועל חודש דצמבר מסלול הוצאות

אלישיב ממן:  זה תחשיב שאין אפשרות להביא את הנתונים בצורה יבשה כי נעשה בתוכנה ואין לנו הנתונים

אלישיב ממן:  על כל העסקים זה הורץ

ינון אזולאי: תדייק – כל העסקים שהגישו

אלישיב ממן: לא

אלישיב ממן:  היא עשתה הנחות על עסקים שלא הגישו – הנחות על בסיס ירידה במחזורים גם לפי נתונים של ספטמבר אוקטובר וגם לפי הערכות כלכליות שלה, וכך ביצעה את התחשיב

אלישיב ממן:      ביקשתי בעקבות הדיונים פה בוועדה, והם עובדים על זה – מקווה שבקרוב זה יהיה, להביא- -      

ינון אזולאי: יש פה התחשיב

אלישיב ממן: הם מכירים

אלישיב ממן:  בכל מקרה מה שביקשתי לאור דיוני הוועדה, לראות מה קורה ברגע שאנו מעלים את המקדם, כמה אחוז לפי האומדנים והנתונים שלנו, אנו מכניסים – ב-61% זה הממוצע, זה אומר 50% היו מקבלים בצורה טובה ויותר ו-50% בצורה פחות טובה

אלישיב ממן:  ביקשנו לראות מה קורה ב-75%, כמה אחוז אנו מיטיבים איתם וכמה אחוז אנו יכולים להיפגע בגלל 75%, ואני מקווה שבקרוב אוכל להביא את הנתון – הם עובדים על זה עכשיו

ינון אזולאי: לגבי התקרה מה שהעיר ירון גינדי?     

אלישיב ממן: התקרה מחושבת על חודש נובמבר בצורה מלאה ועל דצמבר בהוצאות

ינון אזולאי: אם הוספתם 61, גם התקרה אמורה- -     

אלישיב ממן: זה לא רלוונטי

אלישיב ממן:  זה צורת חישוב

אלישיב ממן:  תקרה מקבלים תקרה מלאה על נובמבר- -      

משה גפני: מה אתה מבקש לגבי התקרה?     

ירון גינדי: תודה, כבוד היושב-ראש

ירון גינדי:  אם המקדם הוא 0

ירון גינדי: 75, התקרה הייתה 2

ירון גינדי: 5 מיליון שקל – הרגילה, אז מגיע לי 2

ירון גינדי: 5 מיליון לנובמבר ו-2

ירון גינדי: 5 מיליון לדצמבר

ירון גינדי:  יחד 5 מיליון שקל

ירון גינדי:  אם המקדם הוא 0

ירון גינדי: 75, יחד זה 3

ירון גינדי: 750 מיליון

ירון גינדי:  הם הציגו תקרה 2

ירון גינדי: 5 ועוד 600 – זה 3

ירון גינדי: 100

משה גפני: תשובה

משה גפני:  אל תעבדו עלינו

ינון אזולאי: אל תנצלו את זה שוולדימיר לא לידי

אלישיב ממן: המטרה של הוועדה וזה גם מה שרצינו מההתחלה זה לתת מסלול מחזורים בגין חודש נובמבר ומסלול הוצאות בגין חודש דצמבר ומה שנתנו זה את התקרה של מסלול מחזורים בגין חודש נובמבר ואת התקרה של מסלול הוצאות בגין חודש דצמבר בלי קשר למקדם

ישי פרלמן: המקדם לא אמור לתת מסלול מחזורים של חודש וחצי

ישי פרלמן:  הוא אמור לשקף מתמטית את הסכום שהניזוקים היו מקבלים בשביל חודש אחד נובמבר מסלול מחזורים, וחודש אחד דצמבר מסלול הוצאות מזכות

ירון גינדי: אם זה מה שהוועדה רוצה

ישי פרלמן: זה מה שהוועדה רוצה וזה מה שסוכם

משה גפני: המקדם יהיה 0

משה גפני: 75

משה גפני:  התקרה בסדר?     

ישי פרלמן: לאור התכלית הזו שאמרתי עכשיו, אם מקבלים את התכלית שאמרתי עכשיו- -     

ירון גינדי: אם הוועדה קיבלה את 0

ירון גינדי: 75, זה אומר שהוועדה – כך אני מבין את הוועדה

ירון גינדי:  חברי הכנסת כאן באים ואומרים: אנו לוקחים את חודש נובמבר כחודש מלא ואת דצמבר כחודש חלקי

ירון גינדי:  לפי המתמטיקה שלכם זה 0

ירון גינדי: 75

משה גפני: היו עוד שאלות אתמול

ישי פרלמן: חשוב לי לומר שזו לא עמדת האוצר

ישי פרלמן:  בעינינו יש במה שירון אומר קשיים משפטיים, לכן חשוב לי להבהיר לפרוטוקול - עמדת האוצר שמדובר בפיצוי רק בשל חודש נובמבר והדרך לכמת את זה היא לפי 0

ישי פרלמן: 75 ולא 0

ישי פרלמן: 61

ינון אזולאי: אם הפיצוי רק עבור נובמבר- -      

ישי פרלמן: מחזורים עבור נובמבר ודצמבר הוצאות

ינון אזולאי: אני מזכיר לכם, פה בוועדה הזאת לפני כשבועיים התעקשתם להפוך את זה לדו חודשי, כשאנו רצינו שהחד חודשי יישארו כך - התעקשתם להפוך את זה לדו חודשי

ינון אזולאי:  כלומר חפרתם את הבור לפני זה כדי לדחוף אותנו לתוך הבור

ינון אזולאי:  אנו יודעים כי אז גם אמרו לנו שיש קושי

ינון אזולאי:  עכשיו הם אומרים: אם תעשו את זה דו חודשי על נובמבר דצמבר, יש לנו קושי להביא כי אנו לא חושבים שבדצמבר צריך להביא

ינון אזולאי:  כלומר בקושי הקודם רצו לפתור את הקושי הזה

משה גפני: המקדם יהיה 75

משה גפני:  דיברנו על זה

ינון אזולאי: אז תעלה גם את התקרה

ינון אזולאי:  אם אתה נותן את ה-100% בנובמבר- -      

שולמית אלוני: דצמבר ההתייחסות היא לזה שיש לך ההוצאות הקבועות

ינון אזולאי: אם לא מגיע להם, גם את זה אל תיתן להם, אלא מה – עשית עוד משהו - את הפיצויים המשכת על דצמבר

ינון אזולאי:  כשאתה עושה את הדו חודשי, מה אתה אומר? בגלל הקשיים שלי המשפטיים, אני נותן לך נובמבר דצמבר רק מחלק לך אחרת

ינון אזולאי:  בגלל הקשיים המשפטיים שלך אתה יכול לסדר את זה על נובמבר דצמבר- -      

שולמית אלוני: מה זה לסדר את זה על נובמבר דצמבר?     

ינון אזולאי: זו המציאות

שולמית אלוני: בסופו של דבר, הסביר את זה אתמול יוראי באריכות

שולמית אלוני:  הפיצוי ביחס לחודש נובמבר – כל המקדם, 0

שולמית אלוני: 61, 0

שולמית אלוני: 75 נגזר מתוך ההבחנה הזו בין החודשים נובמבר דצמבר

שולמית אלוני:  דובר פה גם על הקשיים התפעוליים, גם המשפטיים

שולמית אלוני:  הסיבה לשנות את התקרה יש לה השלכה גם מהבחינה הזו

משה גפני: אני מציע לא לפתוח את זה

משה גפני:  אחרת לא נגמור את זה

ינון אזולאי: המזל של האוצר שאני מקבל הרבה את ההצעות שלך

ינון אזולאי:  מה שאתה אומר אני הולך אחריך

משה גפני: בבקשה, מירי

מירי סביון: להסביר שוב שהנושא של התקרה מביא לידי ביטוי את התפיסה לגבי התקנות האלה שבחודש נובמבר נותנים מסלול מחזורים והתקרה היא 2

מירי סביון: 5 ובחודש דצמבר נותנים מסלול הוצאות מזכות שהתקרה היא 600 ולכן הצירוף של שתי התקרות האלה מביא ל-3

מירי סביון: 1 מיליון שקל שזה, אם היינו עושים שתי תביעות נפרדות, זה היה התקרה המצטברת בדיוק

ירון גינדי: אם אתה חושב שכך זה מקובל על הוועדה, צודקים

ירון גינדי:  אם זה חלקי, זה מה שאמרנו

ירון גינדי:  אם הוועדה מקבלת את זה שנובמבר היה צריך להיות מחזורים ובדצמבר ארצי- -     

משה גפני: הבנתי

משה גפני:  אמרת את זה קודם

ירון גינדי: הם צודקים במקרה הזה

ירון גינדי:  השאלה מה אתם חושבים

משה גפני: בסדר

משה גפני:  היו שאלות נוספות אתמול, היו שאלות של נירה שפק לגבי הנושא של תשלום לפגיעה ברכב שאז אתם משלמים כמו ביטוח

משה גפני:  אדם שגר בעוטף, הייתה פגיעה ישירה

משה גפני:  היה דיון לגבי הנושא של החקלאות, שמי שמקבל פיצוי מכם, והוא נמצא בשפיים או במקום כלשהו, ורוצה לעבוד בחקלאות שלא יורידו לו את הפיצויים כי עובד עבודה נוספת

שולמית אלוני: גם ביחס למילואים

ינון אזולאי: היו עוד שאלות

ינון אזולאי:  אזכיר

מירי סביון: לגבי הרכבים, לאורך שנים בקרן הפיצויים וכפי שהסברנו כאן אתמול, אנו מפצים על שווי הרכוש שנפגע, שווי של רכב משומש הוא לפי מה שנקבע במחירונים של הרכב

מירי סביון:  כרגע כך בנוי חוק מס רכוש, וזה הפיצוי שניתן בהתאם לחוק

שולמית אלוני: אמיר אמר שתעשו בדיקה גם מול תקומה, מה קורה מבחינת השלמת הפער, האם זה אפשרי?     

מירי סביון: כרגע אין לי תשובה אחרת לתת, אם תקומה מתכוונים לעשות משהו אחר עם הנושא הזה

מירי סביון:  שנתייחס לנושא הנזקים הישירים לבניין?      

משה גפני: לא שמעתי, סליחה

ינון אזולאי: אולי לענות על השאלות של אתמול שלא קיבלנו תשובות

ינון אזולאי:  להזכיר לכם כמה שאלות?     

משה גפני: רגע

משה גפני:  אני רוצה לדעת לגבי התיירות

ינון אזולאי: הפקות, מה שהעלינו

ינון אזולאי:  על הפטורים דיברנו אתמול, זה היה בחוק, 4,200 שקל

ינון אזולאי:  אי אפשר לשנות את זה

ינון אזולאי:  זה היה בחקיקה

ינון אזולאי:  הדבר היחיד שרשות המיסים אתמול אמרו והם עושים את זה שהתחילו לשלם את הכספים לאלה שהגישו, מאתמול

ינון אזולאי:  אי אפשר לשנות, עם כל הרצון, זה היה בהסכמה וחייבים לומר את זה על השולחן

ינון אזולאי:  כל שינוי יצטרך חקיקה ואנו כחברי הכנסת הסכמנו לזה וזה היה ההסכם

משה גפני: תודה

משה גפני:  תשובות בבקשה

מירי סביון: לגבי ענפים מיוחדים, קודם כל אנו מדברים עד סוף דצמבר, וכרגע ברמה הארצית יש פיצויים עד סוף דצמבר בכל הענפים

מירי סביון:  לגבי ענפים שהפגיעה נמשכת צריך שוב- -     

משה גפני: אתמול אמיר דהן אמר שאתם מתחילים לשלם כי קיבלנו הרבה תלונות על זה שלא משלמים

משה גפני:  יש אנשים שזה הלחם שלהם

ינון אזולאי: 1,700 יד 4,200

מירי סביון: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים גם עם המערכות שלנו

מירי סביון:  משתדלים להריץ כמה שיותר מקרים כזה לשלם

משה גפני: הוא אמר אתמול שתרגלו את המערכת

משה גפני:  באמת, יש משפחות שזה אצלם הלחם והחלב

משה גפני:  כל עיכוב הוא דבר רע מאוד

מירי סביון: אנו מודעים לחשיבות ולצורך בכספים ועושים מאמצים כדי לשלם את הכסף הכי מהר שאפשר

מירי סביון:      לגבי ענפים ספציפיים, כרגע, קרן הפיצויים, החוזק שלנו זה לשלם כשאנו מדברים על מסלולים סטנדרטיים, רוחביים

מירי סביון:  לכן הקרן יכולה לתת מענה טוב ורשות המיסים יכולה לתת מענה טוב כשאנו מדברים על מסלולים כלליים

מירי סביון:  ככל שיידרש בהמשך לתת מענה לענפים ספציפיים זה צריך להיבחן ברמה הממשלתית

קריאה: אנחנו כבר באמצע ינואר

מירי סביון: אמרתי שככל שיהיה מקום לבחינת ענפים ספציפיים יהיה צורך לעשות בחינה כוללת במשרד האוצר ולראות איך נותנים להם מענה

משה גפני: מה זה אומר באופן מעשי? הרבה פעמים אני עומד פה אין אונים

משה גפני:  אני יודע שהתפקיד שלנו לדאוג לאנשים האלה שעומדים בלי פרנסה

משה גפני:  והם בסך הכול נמצאים באותו מקום שנמצאים האחרים שאנו כן עושים להם מתווה

משה גפני:  איך פותרים את הבעיה הזו? חשבתם על זה?     

מירי סביון: כפי שאמרתי, נקודת החוזק הגדולה של רשות המיסים וקרן הפיצויים זה לבנות מתווים שיכולים להתאים לאוכלוסיות מאוד רחבות בצורה של מתווים נורמטיביים

מירי סביון:  לכן אנו יכולים לשלם יחסית מהר להרבה מאוד עסקים

מירי סביון:  כשמדובר בטיפול בענפים ספציפיים- -     

משה גפני: זה תיירות, זה מורי דרך, זה מסעדנים, זה הכול

מירי סביון: במקרים כאלה המענה שנדרש הוא כנראה עם זווית ראייה קצת שונה ולכן הבחינה צריכה להיות ברמה האוצרית

משה גפני: היות שאת מדברת יפה, זה תמיד, אני מבקש – תביאי לי בתוך חמישה ימים, מה התוכנית שלכם, איך לפצות את האנשים האלה

משה גפני:  אני לא רואה דרך

משה גפני:  יש לך איזו הצעה? מה לעשות? אני רוצה תשובה

מירי סביון: רק אציין שמדובר פה כנראה בצורך של בחינה אוצרית יותר רחבה מעבר ליכולות של רשות המיסים וקרן הפיצויים, אבל בהחלט נעביר את הדברים ונקיים את השיח

משה גפני: ביידן? מה זה יותר רחבה?     

מירי סביון: משרד האוצר הוא מעבר לרשות המיסים כפי שאתה בוודאי יודע

ינון אזולאי: אמרתי דבר אחד - אין בעיה שאתה לא מצליח להביא 100% ל-100% אבל יכול להביא 70% ל-100% עסקים

משה גפני: מירי, את הבכירה ביותר פה

משה גפני:  לא יודע מה זה רחבה

משה גפני:  תדברי עם אגף תקציבים, עם השר, עם מי שצריך לדבר

משה גפני:  אנו עומדים לפני תקציב

משה גפני:  יש פה מה ששמעת מאנשי הליכוד מה הם הולכים לעשות עם התקציב אבל יש גם מה שאני אומר, ואני אומר שאם בתוך חמישה ימים לא יהיה פתרון, זה יפגע גם בתקציב

משה גפני:  אני לא אשב פה, ואעמוד מול אנשים שאין להם פרנסה כי לא מצאנו פתרון

ינון אזולאי: יש לציין, שאתם עדיין לא מביאים את הפתרון לאלה שבינואר

ינון אזולאי:  יש פה בעלי אולמות והפקות

ינון אזולאי:  אין להם תיירות

ינון אזולאי:  לשם לא הבאנו כי האוצר יוצא באמירות, שבינואר פברואר כבר לא יהיה מתווה

ינון אזולאי:  אם רוצים ינואר פברואר צריך להביא חקיקה חדשה לגמרי

ינון אזולאי:  זה לא הארכה בסמכות שר

ינון אזולאי:  אז גם בינואר פברואר, בעז"ה נגמר הסיפור מחר בבוקר, אבל מה קורה בינואר פברואר? הם עדיין לא עובדים, אין פיצויים

ינון אזולאי:  פברואר לא יספיקו לחזור

ינון אזולאי:  כל החברות האלה גם המסעדנים – הם לא פוצו

משה גפני: השר התחייב, שהוא מביא לינואר פברואר את המתווה של אילת, שלאילת מאריכים לינואר פברואר

משה גפני:  התחייב על זה

משה גפני:  ביקשתי מהיועצת המשפטית לבדוק, ושאלתי גם את האנשים שלכם

משה גפני:  מתברר, שיצטרכו להביא את זה להחלטת ממשלה כדי להאריך את זה לינואר פברואר

משה גפני:  באותו זמן שמביאים את זה לגבי הנושא של אילת יש להביא את זה גם לגבי הנושא של ההפקות, לדברים שכולם מסכימים שצריך את ינואר פברואר

משה גפני:  הם בינואר בפברואר לא נמצאים כמו עסק בתל אביב שחוזר לשגרה איכשהו

משה גפני:  תצטרכו להביא את זה

משה גפני:  בבקשה

ליאת נויבירט: הערה קטנה

ליאת נויבירט:  כדי שחלילה לא תהיה אפליה בין עסקים, אפשר אולי במסגרת השיחות עם האוצר לקבוע קריטריונים יותר נוקשים, כמו שהיה למשל בקורונה שקבעו ירידה של אחוז מסוים

משה גפני: לזה התכוונתי

משה גפני:  בבקשה

ינון אזולאי: היו שתי שאלות ששאלתי אתמול, לגבי חודש דצמבר, שיש עד 17

ינון אזולאי: 12 לפחות, היו גנים שלא חזרו במערב הנגב לפחות

ינון אזולאי:  יודע שגם בעיר שבה אני גר באשדוד, ראש העיר החליט שעדיין לא מחזיר את הלימודים והורים לא הלכו לעבודה בגלל זה

ינון אזולאי:  בסופו של דבר הם לא עבדו, לא היו בחל"ת

ינון אזולאי:  לא קיבלו פרנסה

ינון אזולאי:  דיברנו אתמול עם אמיר שיחזיר לנו תשובה

ינון אזולאי:  כשאתם מדברים אתנו – הפיצוי על נובמבר מובן אבל יש מקומת שבדצמבר עדיין היו בהוראה לאו דווקא של רשות מסוימת אלא של פיקוד העורף או פיקוד הדרום שאמרו שלא מחזירים כי אין שם מקומות ממוגנים

ינון אזולאי:  כשאתם אומרים מה עושים עם אותם אלה בתוך ה-20 ק"מ, מה עושים איתם? האם יש להם מענה?     

מירי סביון: הפתרון לעסקים האלה זה השקלול שעשינו לנובמבר דצמבר שמשקף מסלול מחזורים לנובמבר- -      

ינון אזולאי: לא מעלים את התקרה כי אתם אומרים שבדצמבר מגיע לו בכלל פיצוי

מירי סביון: יגיע לו הפיצוי לפי ההוצאות המזכות

מירי סביון:  לגן ילדים יש בעיה- -      

ינון אזולאי: יכול להיות שלא הלכו לעסק בגלל זה

ינון אזולאי:  הרי להורים יש עסק

ינון אזולאי:  הם לא הלכו לגנים

ינון אזולאי:  מדבר לא על הפיצוי לגנים, ואז העסק שלו סגור אז אתה התקרה את לא מעלה לו, כי את אומרת - רשות המיסים לא אמורים לפצות אותו על דצמבר

ינון אזולאי:  כי כך אמרנו

מירי סביון: כמו המסלול הארצי

מירי סביון:  זה פיצוי משמעותי לדצמבר

ינון אזולאי: אם עד 17 זה היה במקום שלא הלכו, ועסקים היו סגורים בגלל הוראה של פיקוד העורף, כן היה צריך לתת להם מענה

ינון אזולאי:  הסיפור של הגנים זה משהו אחר

ינון אזולאי:  אני מדבר על הורים עצמאיים והעסק שלהם היה סגור עד 17 בחודש ואז את אומרת: אני לא מעלה להם את התקרה כי הפיצוי הוא לא על דצמבר אלא על נובמבר

רמי יצקן: אדוני חודש שבחודשיים תהיה להם ירידת מחזור- -      

ינון אזולאי: מסכים איתך

ינון אזולאי:  אז תעלה את התקרה

ינון אזולאי:  לא ישתמשו בזה, מה הבעיה?     

רמי יצקן: הוא לא ישתמש

רמי יצקן:  לא יכול להעלות רק לעצמאיים

ינון אזולאי: אולי מגיע להם? אין בעיה

ינון אזולאי:  תעשה רק אלה שהייתה עליהם הוראה- -      

רמי יצקן: יש משמעות לתקרה

ינון אזולאי: תעשה תקרה, רק לאלה שלא יכלו בדצמבר לעבוד

רמי יצקן: איך אפשר לבדוק את זה שבדצמבר כן עבדו, לא עבדו?     

ינון אזולאי: יש הוראות של פיקוד העורף

ינון אזולאי:  לפי זה נתתם הנחיות בצפון

ינון אזולאי:  להזכירך

ישי פרלמן: היו הוראות דומות גם במרכז הארץ

ינון אזולאי: לא

ינון אזולאי:  תראה לי עוד עיר אחת שעד 17 בחודש אמרו להם לא ללמוד בגלל זה ולא למדו

ינון אזולאי:  לא שעשו קפסולות

ינון אזולאי:  שגם קפסולות זה בעיה

ישי פרלמן: הילדים שלי לא למדו עד סוף נובמבר במרכז הארץ

ינון אזולאי: את סוף נובמבר אתה מפצה אותם

ינון אזולאי:  קודם כל, אני חושב שאתה טועה אבל בסדר, אז בואו נחזיר את התקנות האלה ונרחיב אותן לכל הארץ

ינון אזולאי:  אני מדבר איתך על מה שאתה מביא, שהסכמנו על 40 ק"מ

ינון אזולאי:  אתם אומרים מצד אחד לא לפתוח את זה יותר מדי

ינון אזולאי:  אני מוכן לפתוח אלא אם כן אתה אומר לי: לא, זה הוצאה

ינון אזולאי:  מצד אחד אתה לוקח אותי למקום אחר במרכז הארץ אז אני מוכן לפתוח איתך

ינון אזולאי:  תביא את אגף  תקציבים, נפתח את זה מההתחלה

ינון אזולאי:  אל תשחקו איתי את המשחק הזה

ינון אזולאי:  זה להיות לא הוגן, כשמצד אחד אתה אומר: אל תפתח את זה, מצד שני כשאתה אומר לי: מרכז הארץ עד 1

ינון אזולאי: 12, אני פותח איתך

ינון אזולאי:  תביא את התקנות האלה עד 70 ק"מ

ישי פרלמן: ההחלטה של הכנסת הייתה מתווה פיצוי מסוים בגלל נזקים מסוג מסוים בכל הארץ

ישי פרלמן:  בחודש דצמבר הנזקים שהיו באזור הזה הם אותם נזקים שהיו באזורים אחרים שלגבי נזקים כאלה הכנסת החליטה שיהיה פיצוי לפי מסלול ההוצאות המזכות

ישי פרלמן:  אתה צודק, יש נזקים כפי שאתה מתאר בדצמבר- --      

ינון אזולאי: שאלתי אם יש מענה

ינון אזולאי:  תגיד שאין מענה

ינון אזולאי:  זו גם תשובה

ינון אזולאי:  אבל אל תכדררו אותי למרכז הארץ

ינון אזולאי:  נשבור את הראש שאין מענה

ינון אזולאי:  אני לא מסכים אבל אין מענה

ינון אזולאי:      לגבי ישובי ספר שאמרתם שאתם מאריכים את זה עד סוף הפינוי שלהם

ינון אזולאי:  דיברנו אתמול, שזה יהיה עד סוף שנה או עד סוף הפינוי כלומר עד שהם חוזרים, המאוחר מביניהם

ינון אזולאי:  הגדרת ישובי ספר

חמד עמאר: לא ענו לי על שאלת התחולה

משה גפני: בבקשה

משה גפני:  התחולה

מירי סביון: אתייחס

מירי סביון:  קודם כל, נושא תכולת הבית, הסכומים רשומים בתקנות, וכך אנו מתנהלים לאורך שנים

מירי סביון:  בדרך כלל זה נתן מענה די טוב

מירי סביון:  בכל מקרה יש לומר שבאירוע הנוכחי בין השאר במסגרת השיח עם מנהל תקומה, עלה הנושאים שיש מקרים שבהם סכומי התכולה לא מפצים

מירי סביון:  הנושא הזה עדיין בבחינה

מירי סביון:  יש פה כמה דברים שיש לשים אליהם לב, ואולי ישפיעו על החשיבה בהקשר הזה

מירי סביון:  לגבי תכולת בית, קודם כל, מבחינת הסכומים, תכולת הבית לזוג בלי ילדים עומדת על סך כ-91,500 ולכל ילד נוסף עוד 9,500 שקלים, ואם הילד מעל גיל 18 זה 21,000 ₪

משה גפני: ממה את קוראת?     

מירי סביון: זה נמצא בתקנות מס רכוש

מירי סביון:  הסכומים קבועים

מירי סביון:  יש פרסום שלנו

ינון אזולאי: מתי זה נקבע?     

מירי סביון: נקבע אבל מתעדכן כל שנה

מירי סביון:  חשוב לי לציין שהסכומים האלה כוללים את תכולת הבית, כלומר, אם למשל תכולת בית שמחוברת לבית, למשל ארונות מטבח, ארונות קיר, מזגנים – אלה סכומים שניתן עליהם פיצוי במסגרת המבנה עצמו ולכן לא כלולים בתקרה

מירי סביון:  כלומר התכולה הזו מתייחסת לריהוט, לשטיחים, מוצרי חשמל

מירי סביון:  מהניסיון שלנו לאורך שנים, סך הכול הסכומים האלה נתנו מענה טוב

מירי סביון:  בדרך כלל לא נתקלנו בהרבה תלונות בהקשר הזה

מירי סביון:  יחד עם זאת, האירוע הוא מאוד מורכב – בהתחלה בדרום, עכשיו גם בצפון, הנושא עולה וחשוב לציין שמי שכרגע הבית שלו לא נפגע וחושש שייפגע וחושב שיש לו תכולה שהיא הרבה מעבר לזה יכול עכשיו ומעכשיו להיכנס לאתר שלנו, לבטח את התכולה שלו בסכומים יותר גבוהים

מירי סביון:  שוב, הרעיון בביטוח הבסיסי שהמדינה נותנת זה לתת מענה טוב מספיק לתכולת בית סביר, ומי שהתכולה שלו מאוד יקרה יכול לשאת בביטוח ולבטח

מירי סביון:  כמובן שהביטוח מפה ואילך

מירי סביון:  ואפשר עכשיו להיכנס ולבטח בסכומים יותר גבוהים

אימאן ח'טיב יאסין: לבטח בתוך האתר של רשות המיסים?     

מירי סביון: כן

ינון אזולאי: זה משהו חדש

מירי סביון: זה ישן

מירי סביון:  זה לא חדש

מירי סביון:  לגבי פגיעה ישירה במבנה עצמו, אנו מפצים בצורה מלאה

מירי סביון:  מחזירים את המצב לקדמותו, ואם יש תיקון מאוד גדול שצריך לעשות, עושים זאת בתיאום עם הדיירים כבר עכשיו, ודאי בדרום במקומות שבהם אפשר להיכנס והתושבים חזרו הביתה

מירי סביון:  אנו מגיעים יחד עם בעלי הנכסים, מסייעים עם השיפוץ הזה

מירי סביון:  נכון שלחלק מהמקומות עדיין לא הגענו כי יש לזכור שחלק מהאזורים האלה הם עדיין שטח צבאי סגור, ולכן עוד אין מה לפצות מה גם שכרגע יש שם אירועים ונזקים שממשיכים אז אני מניחה שברגע שאפשר יהיה להיכנס ולחזור למקומות האלה, הכי מהר שאפשר ניכנס למקומות האלה ונעזור בשיקום המבנים

דובי אמיתי: אמרת 91

דובי אמיתי:  הכרתי סכום אחר, אבל אם את אומרת

ינון אזולאי: זה לא מקדם

ינון אזולאי:  זה פיצוי שכתוב

דובי אמיתי: היא אומרת שהוא ממודד

דובי אמיתי:  אני חושב שהסכום הזה ואגיש עבודה תוך 24 שעות

דובי אמיתי:  הסכום הזה לא מביא לידי ביטוי את האובדן של המחוברים

דובי אמיתי:  אני לא יודע איך קבעת- -     

מירי סביון: המחוברים לא בסכום

ינון אזולאי: זה כתוב בתקנות?     

דובי אמיתי: לא ראיתי שזה כתוב

מירי סביון: כך אנו נוהגים

דובי אמיתי: אני לא אוהב נוהגים

דובי אמיתי:  יש פה תקנות והן צריכות להיות ברורות

דובי אמיתי:  לא נוהגים

ינון אזולאי: נאמר לפרוטוקול

חמד עמאר: הוא אומר להכניס את זה לתקנות, שהמחוברים לא קשורים ל-91

אלישיב ממן: עמדה ברורה על ידי רשות המיסים

אלישיב ממן:  ככל שיש מקרה נקודתי שלא נעשה כך, שיביאו לבחינה שלנו ונבדוק את זה

דובי אמיתי: המחוברים לא בסכום או כן?     

מירי סביון: לא בתוך הסכום

מירי סביון:  יש גם פירוט לגבי התכולה, הם לגבי חפצים ספציפיים בתקנות, מפורטים – ריהוט יש, ביגוד, מוצרי חשמל

מירי סביון:  כלומר זה בפירוש לא כולל את המחוברים

מירי סביון:  המחוברים כאמור זה חלק מהמבנה

מירי סביון:  לכן בנושא המבנה התקרות האלה לא חלות וזה אומר שהתקרה הזו משקפת רק את הפריטים האלה שדיברנו עליהם, ושוב – מהניסיון שלנו לאורך שנים רבות לצערנו של אירועים חוזרים ופגיעות ישירות בבתים פרטיים, הסכומים האלה בדרך כלל נתנו מענה טוב לאזרחים שנפגעו

מירי סביון:  ושוב, מי שיש לו תכולה יקרה מעבר לסכומים האלה מוזמן כבר עכשיו להיכנס ולבטח את עצמו

דובי אמיתי: פה אני פונה לרמי יצקן מבלי להזכיר שם

דובי אמיתי:  חבר כנסת לשעבר, ומצנעת הפרט לא אזכיר את שמו, פנה וקיבל תשובה מרמי יצקן שאמור לקבל 80,000 שקל על כל התכולה, ורוצה להבין למה התשובה הזאת הייתה

דובי אמיתי:  אני לא יכול

רמי יצקן: לא מכיר ולא זוכר שפנו אליי בנושא הזה

דובי אמיתי: נבדוק את העניין יחד תודה

ינון אזולאי: לגבי חובות אבודים שאתמול שאלנו יש תשובה?     

מירי סביון: אמרנו שנבדוק את זה

מירי סביון:  זה בבדיקה

קריאה: מתי מעריכים שיהיו תשובות?     

דובי אמיתי: אפשר לשאול לגבי החקלאות? כי משהו לא ברור

דובי אמיתי:  אני רוצה לתפוס את השור בקרניים

דובי אמיתי:  שנבין

ינון אזולאי: דובי, אני יודע שאתמול נאמר פה שהיה דיבור על 7

ינון אזולאי: 5 מיליון בקאפ

ינון אזולאי:  טען פה גל שעם דובי אמיתי לא דובר על 7

ינון אזולאי: 5

דובי אמיתי: אשיב

דובי אמיתי:  אחת, גם הבוקר בשיחה שלי עם מירי סביון דובר, והיא הייתה מודעת לסיכום שלי עם אמיר דהן, על 7

דובי אמיתי: 5, 7

דובי אמיתי: 20 במצטבר

דובי אמיתי:  זה היה הסיכום שלי עם אמיר דהן מנהל מס רכוש וגם הבוקר בשיחה שלי עם מירי אמרה שזה היה הסיכום, אבל אני עומד בסיכומים

דובי אמיתי:  גם עכשיו, כשהחלטנו על 0

דובי אמיתי: 75 הייתי מעורב בדרך כזו או אחרת עם כבוד היושב-ראש גפני, הייתם בחדר וסיכומים מכבדים, ואם לא מכבדים פה סיכומים- -     

ינון אזולאי: עזוב

ינון אזולאי:  עצור פה

ירון גינדי: אמיר אמר שמאשר את זה, אתמול

מירי סביון: יש לומר שהיה דיבור, לא סיכום, והדיבור שהיה התייחס לשני קריטריונים – למקדם של 0

מירי סביון: 7, חשיבה על מקדם 0

מירי סביון: 7 וחשיבה על העלאת הסכומים

מירי סביון:  כיוון שלא היה סיכום ומאז השתנו הדברים, כרגע הסיכום הוא 0

מירי סביון: 75 והתקרות כפי שהן

יצחק פינדרוס: אני מציע בגלל שהדיבור – לשיטתך, הסיכום – לשיטתך, היה עם היושב-ראש, נמתין שיחזור

יצחק פינדרוס:  למען הפרקטיקה

יצחק פינדרוס:  בבקשה, להקריא

ישי פרלמן: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"ד-2024

ישי פרלמן:  בתוקף סמכותי לפי סעיפים 35, 36(א) ו-65 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961 , ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     תיקון תקנה 1

ישי פרלמן:  בתקנה 1 לתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ"ד- 2023  (להלן – התקנות העיקריות) – (1) ברישה, במקום "יום ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023)" יבוא "יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023)";     זה סעיף תחולה

ישי פרלמן:  כל התיקונים האלה כפי שכתובים, יבואו בנוסף לתיקונים של תיקון מס' 1 שדיברנו עליהם, שזה הוספת מסלול שכר למפונים ושל מספר ישובים

ישי פרלמן:  פה תהיה הרחבה של תחולת התקנות על נזקים עד סוף דצמבר 23'  בגלל מה שהסברנו, שזה בעצם, בתוך הסעיפים עצמם תהיה ההבחנה בין מי שנפגע גם בחודש דצמבר באופן מיוחד לבין מי שנפגע רק בחודש נובמבר באופן מיוחד

ישי פרלמן:  באופן כללי זה יהיה עד סוף דצמבר כאשר מייד אחרי זה יהיה מה שעשינו בתיקון הראשון, שלגבי נישוקים שהם מפונים, אנו מאריכים את זה עד סוף פברואר לפי הדיון בוועדה הקודמת

ישי פרלמן:  זו התחולה

ישי פרלמן:      (2) בפסקה (1)(א) – (א) אחרי ההגדרה "אזור מיוחד" המובאת בה, יבוא: ""אזור שנפגע בחודש דצמבר" – היישובים והאזורים המפורטים בתוספת הרביעית או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום שנת 2023

ישי פרלמן: " 	 פה זו הגדרה שמאפיינת את האזורים שנפצה אותם במסלול מחזורים גם בחודש דצמבר, שזה הישובים בצפון וישובים שפונו עד סוף השנה

שולמית אלוני: פה אתם מתייחסים להחלטה שהייתה בתוקף עד סוף שנת 23'

שולמית אלוני:  לא עד ינואר פברואר 24'

ישי פרלמן: נכון כי זה מסלול מחזורים

ישי פרלמן:  כרגע אנחנו – ההצעה כללית, רק ההרחבה על חודש דצמבר

ישי פרלמן:  עשינו באופן ספציפי מיוחד לגבי מסלול שכר על המפונים, שהארכנו את זה יותר, אבל התקנות בגדול, דיברנו רק על עד סוף דצמבר

ליאת נויבירט: המעסיקים שמקבלים על מפונים, שמפונים עד סוף פברואר, יהיה מסלול נפרד לתביעה הזאת?     

רמי יצקן: מסלול שכר הארכנו למפונים  עד סוף פברואר

רמי יצקן:  יש תיקון אחד שמדבר על המפונים

שולמית אלוני: מונח בפניכם בטאבלטים גם נוסח משולב שמשלב בין שלוש התקנות שהתקבלו, התיקון המקורי ועל זה תיקון מס' 1 ועל זה תיקון 2, שתוכלו לראות איך משתלבים כל התיקונים יחד

ירון גינדי: בתוספת הרביעית הם מקבלים רגיל את מסלול המחזורים, בלי ה-0

ירון גינדי: 75, ועם התקרה הכפולה

ירון גינדי:  רק הרביעית

ישי פרלמן: רביעית זה בצפון

ירון גינדי: כן, וגם 0

ירון גינדי: 7 אם בוחר רגיל

שולמית אלוני: מה עם ישובי ספר?     

ישי פרלמן: יש ישובי ספר, שהם לא קשורים לתקנות האלה, שלא נפגעו באופן מיוחד

ישי פרלמן:  הם פחות רלוונטיים – מעלה החמישה ועוד ישובים אחרים

ישי פרלמן:  - - - מקבלים לפי תקנות 73 כפי שמקבלים לפי הוראת- -      (ב) בהגדרה "שווי של נזק עקיף" המובאת בה – (1)	בפסקה (1), מסלול שכר עבודה – (א) בהגדרה "מסלול שכר עבודה" המובאת בה, בכל מקום, אחרי "בשל המצב הביטחוני" יבוא "בתקופה המזכה לעניין שכר"; 		     

ישי פרלמן: נראה בסעיף קטן (ב) שיצרנו הגדרה לתקופה המזכה לעניין שכר שנועדה להבחין בין התקופה המזכה

ישי פרלמן:  בעצם לגבי ישובים שנפגעו בחודש דצמבר, התקופה המזכה תהיה עד סוף דצמבר

ישי פרלמן:  לגבי ישובים אחרים, התקופה תהיה עד חודש נובמבר

ישי פרלמן:  נראה את זה עכשיו בהגדרה

ישי פרלמן:      אחרי ההגדרה "מסלול שכר עבודה" המובאת בה, יבוא: ""תקופה מזכה לעניין שכר" – אחת מאלה, לפי העניין : (1) לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודש דצמבר, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה "יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודש דצמבר שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודש דצמבר, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה "מסלול שכר עבודה" - התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה "יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" כאילו בכל מקום במקום "האזור המיוחד" בא "אזור שנפגע בחודש דצמבר";  		 הנוסח מועתק כמעט מילה במילה ממסלול שכר

ישי פרלמן:  זה אנשים שגרים באזור המיוחד ועובדים מחוץ לאזור המיוחד או אנשים שיש להם עסק מחוץ לאזור המיוחד שגרים באזור המיוחד - מקבלים מסלול שכר

ינון אזולאי: אדם שיש לו עסק באזור המיוחד וגר לא באזור המיוחד?      

ישי פרלמן: מקבל לפי פיצוי לעסקים באזור המיוחד

ינון אזולאי: העבודה שלו באזור המיוחד והוא עובד שם

ישי פרלמן: אז העסק מקבל מסלול מחזורים

ישי פרלמן:  אין בעיה

ישי פרלמן:  הבעיה נוצרת בכיוון ההפוך

ישי פרלמן:  אם יש עסק בתל אביב והעובד נמצא באזור מיוחד, העסק בתל אביב לא מקבל פיצוי לפי מסלול שכר אז צריך לעשות משהו מיוחד

ליאת נויבירט: למרות שהוא מפונה

ליאת נויבירט:  זה המקרה שהבאתי אתמול

ליאת נויבירט:  אין פתרון כרגע

משה סולומון: הוא צריך לפנות פרטנית

ישי פרלמן: אבל בתקנות יש לו פתרון

משה סולומון: לא הבנתי

משה סולומון:  כשהוא מפונה והעסק לא נמצא במקום מיוחד

ישי פרלמן: יש מסלול שנותן לו פיצוי, מסלול שכר

ינון אזולאי: זה לא אוטומטית אצלו

רמי יצקן: לגבי מי שואלים?     

ליאת נויבירט: עורכת דין למשל שנתתי דוגמה אתמול – חיה בקריית שמונה והמשרד שלה הוא בראש פינה

ליאת נויבירט:  היא פונתה מביתה ונמצאת במקום מאוד מרוחק, לא יכולה להגיע פיזית למשרדים שלה ולהפעיל אותם

ליאת נויבירט:  למעשה במערכות של רשות המיסים היא לא נמצאת בישוב מזכה למרות שפונתה מביתה

רמי יצקן: יש לה שתי אופציות: או להגיש את התביעה במסלול הוצאות מזכות או יש לה אפשרות להגיש מסלול שכר, מאחר שפונתה והעסק שלה מחוץ לאזור, 520 שקל ליום לעצמאי

ישי פרלמן: אשלים

ישי פרלמן:  התוספת פה, בחודש דצמבר יכול להיות מצב שיהיה אותו סוג של מצב כשהניזוק נמצא באזור שמפוצה בחודש דצמבר, והעסק עצמו באזור המיוחד

שולמית אלוני: אתם רוצים להכניס תיקון?     

ישי פרלמן: לא

ישי פרלמן:  זה בפנים

שולמית אלוני: ואולם לעניין זה – מה זה העניין הזה?     

ישי פרלמן: לעניין ההגדרה הזאת, ההגדרה תקופה מזכה לעניין שכר

שולמית אלוני: אבל אז זה לא מחזיר שמי שמקבל את הפיצוי צריך להיות בצפון או בישוב שפונה?     

ישי פרלמן: כן, (2) מתייחס למי שהוא לא בצפון או באזור שפונה

ישי פרלמן:  (1) מתייחסים למי שבצפון או באזור שפונה, ואז הוא יכול לקבל

שולמית אלוני: מה המשמעות של הסיפא?     

ישי פרלמן: למשל מי שגר בשדרות ועובד בבאר שבע – היה צריך לעשות את התוספת הזאת כדי שגם יקבל את זה, כי ברגיל זה חל רק אם עובד מחוץ לאזור המיוחד לפי נוסח התקנות

ישי פרלמן:       (2) לעניין ניזוק שאינו ניזוק כאמור בפסקה (1)  - התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום י"ז בכסלו התשפ"ד (30 בנובמבר 2023); 		 זה לגבי ניזוקים אחרים, עד סוף נובמבר

ישי פרלמן:      פה אנו חושבים שבעקבות התיקון שעשינו בוועדה בתקנות הקודמות אנו צריכים להוסיף פסקה (3) שיאריך את התקופה המזכה לעניין שכר לגבי ניזוקים בישובים שפונו

ישי פרלמן:  הנוסח צריך לבטא את זה, שמי שבישובים שפונו יכולים את מסלול השכר עד סוף פברואר כפי שדיברנו בדיון הקודם

ליאת נויבירט: זה מה שאמרתי

שולמית אלוני: יש לך נוסח?     

ישי פרלמן: יש: על אף האמור בפסקה (1) לעניין נזק עקיף שאירע בשל היעדרות מעבודה של עובד או עובד עצמאי שפונה, התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד, 7

ישי פרלמן: 10

ישי פרלמן: 23, עד סיום תקופת הפינוי או עד יום כ' באדר א' התשפ"ד 29

ישי פרלמן: 2

ישי פרלמן: 24, לפי המוקדם

ישי פרלמן:  לעניין זה עובד עצמאי כמשמעותו בפסקה (4) להגדרה מסלול שכר עבודה שבפסקה (1) להגדרה שווי של נזק עקיף, שמתגורר בישוב אשר פונה לפי החלטת הממשלה

ישי פרלמן:  תקופת הפינוי – תקופת הפינוי לגבי הישוב שבו מתגורר העובד או העובד העצמאי לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה

קריאה: המאוחר מביניהם

קריאה:  למה המוקדם? אם הוא מפונה, הוא מפונה

ישי פרלמן: על זה דיברנו קודם

ישי פרלמן:  כרגע אנו עושים עד סוף פברואר

ישי פרלמן:  עשינו את הדיון הזה

ישי פרלמן:  זו הייתה ההחלטה בדיון הקודם

ישי פרלמן:  ההסבר הוא שאנו לא רוצים לתת קארד בלאנש לממשלה להאריך את זה עד מתי שהיא רוצה

ישי פרלמן:  אנו נותנים עד סוף פברואר

ישי פרלמן:  יש פה תקנות באישור ועדת כספים

ישי פרלמן:  אנו קובעים סכום

ישי פרלמן:  אם הממשלה ממשיכה להאריך באופן ספציפי לדבר הזה המחשבה הייתה שצריך לחתום את זה עד סוף פברואר שזה המצב הקיים

ינון אזולאי: ואם לא יסתיים הפינוי שלהם עד אז?     

ישי פרלמן: יצטרכו לבוא לפה לתקן את התקנות

ינון אזולאי: מה מפריע לך לעשות את זה עד שיסתיים הפינוי? מה הבעיה? הרי גם אתה אומר - אם לא יסתיים הפינוי אצטרך לבוא להאריך את זה

משה גפני: אפשר לכתוב זאת: עד שיסתיים הפינוי

רמי יצקן: החלטת הממשלה הנוכחית היא עד סוף פברואר

משה גפני: עד שיסתיים הפינוי

משה גפני:  מה הבעיה בזה?     

ינון אזולאי: בעצם אתה לא יכול להאריך את זה עד שיסתיים הפינוי כי זה לא באותו קנה כמו החלטת הממשלה

משה גפני: הכוונה בתקופת הפינוי

משה גפני:  אבל אם הפינוי מתקיים, הם צריכים להאריך את זה

ינון אזולאי: שלומית, אפשר?     

משה גפני: החלטת הממשלה היא לתקופת הפינוי

משה סולומון: יש התניה ביניהם?      

ינון אזולאי: אתה לא יכול להביא בתקנות משהו שמעבר להחלטת ממשלה

ינון אזולאי:  אני מסכים עם זה

ינון אזולאי:  כרגע החלטת הממשלה לא קיימת עד סוף פברואר

ינון אזולאי:  אין בעיה עד שיחזרו מהפינוי או עד סוף פברואר, המאוחר מביניהם, אבל לומר המאוחר מביניהם סוף הפינוי או עד סוף פברואר, אתה אומר – גם אם אין החלטת ממשלה נמשיך

משה סולומון: בכפוף להחלטת ממשלה

שולמית אלוני: לא, היום הנוסח אומר: לפי החלטת ממשלה או עד יום 29

שולמית אלוני: 2

שולמית אלוני: 24

שולמית אלוני: זה לפי המוקדם

שולמית אלוני:  אפשר לעשות לפי המאוחר

שולמית אלוני:  אם תהיה החלטת ממשלה שתאריך מעבר לפברואר

שולמית אלוני:  זה יהיה לפי החלטת ממשלה

ינון אזולאי: זה כן אפשר לעשות?     

שולמית אלוני: כן

שולמית אלוני:  הם אומרים: אם חצינו את פברואר, צריך לחזור עם זה לוועדה

ינון אזולאי: מבחינתי טוב שיחזרו – יצטרכו להוסיף כסף

ינון אזולאי:  נעלה ל-80%

ירון גינדי: ואם הם יחצו הוועדה לא תאריך?     

מירי סביון: אתייחס קודם לפי המוקדם שכתוב פה

שולמית אלוני: זה גם כאן וגם בתקנות הקודמות

מירי סביון: אם תהיה התפתחות חיובית שאנו כרגע לא מצפים כי אישרו את הפינוי עד סוף פברואר, ויהיה אפשר לחזור בתחילת פברואר לצורך העניין, ודאי שהמועד שקובע זה הארכה עד תום תקופת הפינוי

מירי סביון:  הלוואי שנגיע למצב הזה

שולמית אלוני: מה החשש?     

מירי סביון: כיוון כרגע מה שאנו יודעים זה שהחלטת הממשלה האריכה את תקופת הפינוי עד סוף פברואר, רצינו שתהיה הלימה בין התקנות האלה לבין החלטת הממשלה

מירי סביון:  לכן כתבנו את זה כך

משה סולומון: השאלה אם יש מניעה שיהיה המאוחר מביניהם

משה סולומון:  למה?     

שולמית אלוני: במפורש כתבתם: לפי החלטת ממשלה שחלה לגבי הישוב שבו מתגורר העובד לרבות החלטת ממשלה המאריכה אותה

שולמית אלוני:  היום ממילא החלטת הממשלה מתייחסת לסוף פברואר

שולמית אלוני:  אם אתם עושים לפי המאוחר- -     

משה גפני: אתם יכולים להסכים לזה, לפי המאוחר

משה גפני:  כולנו מתכוונים לאותו דבר

מירי סביון: אנו חושבים שנכון יותר להשאיר את הנוסח כפי שהוא גם למקרים שבהם תהיה אפשרות של חזרה חלקית לעבודה או דברים מסוג זה ויהיה נכון שהדברים ייבחנו בוועדה שוב

מירי סביון:  אם התנאים יהיו שונים אני מניחה שנגיע ונמשיך את המתווה

משה גפני: השמרנות שלך מתאימה למפלגה חרדית

ינון אזולאי: אז תביאו תקנות חדשות

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אוקיי

משה גפני:  נשאיר את הנוסח

משה גפני:  הלאה

משה גפני:  המוקדם שביניהם

משה גפני:  אתם טועים בעניין הזה, אנחנו צודקים אבל שמרנות זה שמרנות

שולמית אלוני: גם אפשר לעשות הפוך – לפי המאוחר, ואם יהיה צורך לתקן או לשנות את התנאים, תמיד תוכלו לבוא חזרה לוועדה

משה גפני: אם לא פינו אותם, לא תהיה החלטת ממשלה?      

ולדימיר בליאק: אנחנו גם מדברים על הממשלה הנוכחית

ולדימיר בליאק:  יכול להיות שעד אז תהיה ממשלה אחרת

ירון גינדי: שימו לב שאנחנו מדברים על מפונים

משה גפני: נכון

משה גפני:  אבל הם לא אומרים אחרת

משה גפני:  הם רק מדברים על הנוסח

מירי סביון: גם כשהבאנו את הנוסח לכתחילה תיקנו מדצמבר לפברואר

משה גפני: טוב

משה גפני:  אני פשוט רוצה לסיים כבר

משה גפני:  לא מתווכח יותר

ליאת נויבירט: למה לא לתת למפונים ודאות בעניין הזה? למה להביא את הדברים שוב, כשהמצב כל כך קשה גם ככה?     

משה גפני: ויתרת

ינון אזולאי: לא, אמרתי - עד המאוחר ביניהם

משה גפני: מירי, המועצה כאן בשולחן – עד המאוחר שביניהם

משה גפני:  אין ברירה

משה סולומון: אם ישתנו התנאים, אפשר לחזור לכאן

משה גפני: שדולת חברי הכנסת הודיעה שעד המאוחר ביניהם

ישי פרלמן: בפסקה (2), מסלול מחזורים – (א) בהגדרה ""מחזור עסקאות", "מחזור עסקאות בשנת הבסיס", "מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס", "מס תשומות", "עוסק המדווח על בסיס מזומן", "קרוב", "שנת הבסיס", "תמיכות ותרומות"", המובאת בה, בסופה יבוא "ולעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023) – כהגדרתם בסעיף 38ג לחוק וכפי ששונו בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים), התשפ"ד-2024  

ישי פרלמן: "      זה הגדרות שמפנות לחוק

ישי פרלמן:  בחוק מתייחס רק לחודש אחד, פה אנו עושים לפי חודשיים אז צריך טכנית לעשות את התיקון כדי שיהיה גם חודשיים לגבי ההגדרות ששונו, בתקנות שעברו פה לפני כשבוע

ישי פרלמן:       (ב) בהגדרה "מסלול מחזורים" – 	(1) האמור בה יסומן (א) ובה לפני פסקה (1) יבוא :	"לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023), אחת מאלה לפי העניין:";     פה אנו הופכים את המסלול הקיים שיהיה מסלול רק נזקים שאירעו ב-7

ישי פרלמן: 10 עד 31

ישי פרלמן: 10, ועכשיו קובעים את המתווה לנזקים שאירעו בנובמבר ודצמבר

ישי פרלמן:       (2) אחרי פסקה (א) יבוא:     

שולמית אלוני: פספסתי

שולמית אלוני:  בסעיף קטן (א) בסיפא שלו גם פה הסיפא: ולעניין נזק שאירע – תסביר, מה זה אומר? כשקוראים את זה במשפט – הכוונה הייתה שביחס לחודשים נובמבר דצמבר קוראים את התקנות יחד עם תקנות התיאומים?     

ישי פרלמן: כן, ההגדרות ששונו

ישי פרלמן:  חלקם לא שונו

ישי פרלמן:       ב1 – הופכים את הנוסח הקיים להיות רלוונטי לנזקים באוקטובר

ישי פרלמן:      (2) אחרי פסקה (א) יבוא: (ב) לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023), אחת מאלה לפי העניין: (1) לגבי נזק שאירע באזור שנפגע בחודש דצמבר – (א) לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (ב) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת; (ב) לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן, הוא עוסק פטור כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב-6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת; והכל אך לא יותר מ5,000,000 שקלים חדשים והכל ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023)

ישי פרלמן:      זה נועד לפצות גם על נובמבר וגם על דצמבר, זה פשוט פיצוי כפול

ישי פרלמן:  זה הכפלה של 2

ישי פרלמן: 5

ישי פרלמן:  מסלול מחזורים מלא

ישי פרלמן:  זה ב-7 ק"מ בצפון

שולמית אלוני: למה צריך בסיפא את ההתייחסות לתקופה?     

ישי פרלמן: כי בהוצאות מזכות אין תנאי שצריך לשלם את השכר לעובדים שלך

ישי פרלמן:  במסלולים פה של המחזור המיוחד יש תנאי שצריך לשלם את השכר המלא לעובדים שלך

שולמית אלוני: מה קורה פה עם ההארכות של ינואר פברואר?     

ישי פרלמן: זה חלק ממסלול שכר

ישי פרלמן:  פה אנחנו במסלול מחזורים

ישי פרלמן:  התקנות פה הן בהגדרה של מסלול מחזורים אז כל הסיפור של מסלול שכר ינואר פברואר זה למעלה, זה במסלול שכר

ישי פרלמן:  אתה מקבל את  הפיצוי במסלול שכר רק אם שילמת לעובד הספציפי את התשלום בעבור אותו יום

שולמית אלוני: זה בסדר רק השאלה לגבי התקופה, אם פה לא צריך לעשות גם התאמות

ישי פרלמן: לא כי זה מסלול מחזורים, לא מסלול שכר

נתנאל היימן: אבל זה ב-7 ק"מ אז תקף גם לינואר פברואר

נתנאל היימן:  זה לא השתנה

ישי פרלמן: כרגע ההצעה היא עד סוף דצמבר

ישי פרלמן:  לא מדברים על ינואר פברואר

נתנאל היימן: אבל באזור של ה-7 ק"מ המצב לא הולך להשתנות

נתנאל היימן:  הם עדיין יהיו זכאים למסלול הזה גם בינואר פברואר

נתנאל היימן:  למה לא לכתוב את זה כבר עכשיו?     

ישי פרלמן: לגבי האנשים שאתה מדבר עליהם יש המסלול האדום בתקנות

נתנאל היימן: יש כאלה שרוצים ירוק בעוטף

רמי יצקן: יוכל באדום להגיש את המחזורים עם הירוק

רמי יצקן:  אין בעיה

רמי יצקן:  הכותרת תהיה מסלול אדום אבל בפנים יעשה את החישוב של מחזורים רגילים

רמי יצקן:  צריך את התקנות העיקריות

ישי פרלמן: מה שרמי אומר, שלפי המסלול האדום אתה יכול לקבל פיצי על נזק ממשי

ישי פרלמן:  רמי אומר שמבחינתנו כמס רכוש, נאפשר להוכיח את הנזק הממשי לפי מסלול מחזורים

ירון גינדי: לכאורה גם את זה לא היית צריך, אבל מה המשמעות של זה, שבמקום שיגיש את זה באדום ויחכה, כי ההגשה באדום היא ממש תביעת נזיקין, הוא מגיש את זה במסלול הירוק, זה יותר קל ויותר מהיר

ירון גינדי:  מה שנאמר פה, שאנו יודעים שכל מי שנמצא בעוטף, גם בינואר הוא עדיין יהיה אדום ולכן אומר – תאפשרו לו, כפי שעשיתם עכשיו במסלול הירוק שיגיש את זה גם הלאה

ירון גינדי:  זה רק יקל עליהם ועל הבירוקרטיה, לא שום דבר אחר, כי זה יקרה

ירון גינדי:  מה זה משנה איך זה יקרה?     

ליאת נויבירט: ובצפון

ישי פרלמן: נבדוק תפעולית אם אפשר לעשות את זה

ישי פרלמן:  זה עניין טכני

ישי פרלמן:  אנו חושבים שלא נכון לעשות את זה בתקנות – יכול ליצור לנו בעיות

שולמית אלוני: למה לא בתקנות?     

ינון אזולאי: יותר קשה להיכנס באדום ולעשות את הירוק מאשר כרגע אתה עושה את זה

ישי פרלמן: אבל רמי אומר שינסו לעשות את זה אותו דבר

ינון אזולאי: רמי אומר שיעשו את זה מהאדום

רמי יצקן: דיברתי על עצם הזכאות

רמי יצקן:  הם שואלים תפעולית

רמי יצקן:  תפעולית יכול להיות שנכון להאריך את זה גם לינואר פברואר ככל שיידרש

ינון אזולאי: תשאיר את זה

רמי יצקן: לא פסלנו את זה

ישי פרלמן: לא רצינו להוציא מכולם, לא רצינו לומר: 0 עד 40 – בונים מסלול כזה ואז מוציאים אותם בכוח אבל זה שונה מאשר לכתוב באופן מיוחד

ירון גינדי: גם היום אני יכול לעשות את זה

ירון גינדי:  תיתן לי את זה בין כה וכה, רק תן לי את זה טכנית במסלול הירוק האמיתי

מירי סביון: הדיון הוא לא טכני, ובתקנות אין צורך לתקן

מירי סביון:  זו כל האמירה

מירי סביון:  טכנית רמי ענה שנבדוק אפשרות לעשות את זה תפעולית הכי פשוט שאפשר

ירון גינדי: אבל אז תגידו לי שזה לא בתקנות ואתם לא יכולים

משה גפני: אתם צריכים להודיע שתעשו את זה כפי שעכשיו

ירון גינדי: תגיד את זה שאני אוכל להגיש במסלול הירוק הרגיל בינואר פברואר לעוטף ולצפון

ינון אזולאי: רמי, מה הסיפור שלך לשים את זה בתקנות? זה לא תפעולי

רמי יצקן: תפעולי לחלוטין, כי הזכאות קיימת לו

רמי יצקן:  רק אומר: אל תיתן לי באדום – תן לי בירוק

משה גפני: אני מבקש – אל תתקנו את זה בתקנות

משה גפני:  מבקש שתודיעו לפרוטוקול שאפשר יהיה לעשות את זה

רמי יצקן: נבחן את זה

משה גפני: לא לבדוק

משה גפני:  להגיד שאפשר לעשות את זה

רמי יצקן: נבדוק שהיישום הזה אפשרי

רמי יצקן:  לא ביטלנו

רמי יצקן:  אמרנו שנבדוק אם זה אפשרי

משה גפני: למה זה שונה?     

רמי יצקן: שוב, בדיקה תפעולית, זה מה שביקשנו לעשות

רמי יצקן:  לא פסלנו את זה

ירון גינדי: הם מעודדים אותנו לעשות את זה

משה גפני: הודעתם לפרוטוקול שעושים את זה עד היום ותמשיכו לעשות את זה הלאה, כן?     

רמי יצקן: בעזרת השם

ינון אזולאי: תוסיף גם בלי נדר

משה גפני: הלאה

ישי פרלמן: (2) לגבי נזק שאירע באזור המיוחד, למעט באזור שנפגע בחודש דצמבר – שזה למעשה 7 עד 40, אבל זה לא באמת 7 עד 40 - הסכום כאמור בפסקה (1)(א) או (ב), לעניין אותו עוסק מוכפל ב-0

ישי פרלמן: 75,      

שולמית אלוני: למה צריך לעניין אותו עוסק?     

ישי פרלמן: כי יש פה שוני לגבי אותם עוסקים

ישי פרלמן:  יש שם מוסד ציבורי זכאי, ויש עוסק אחר

ישי פרלמן:  צריך לקחת את הפסקה הרלוונטית

ישי פרלמן:      אך לא יותר מ-2,500,000 שקלים חדשים

שולמית אלוני: מוכפל ב-?     

ישי פרלמן: 0

ישי פרלמן: 75

ישי פרלמן:      בתוספת סכום התקרה הקבוע בהגדרת "הוצאות מזכות" בסעיף 38ג לחוק לגבי אותו עוסק; והכל ובלבד ששילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ז בכסלו התשפ"ד (30 בנובמבר 2023)

ישי פרלמן:      עשינו את כל התיקונים בדיוק כפי שדיברנו קודם כדי שיהיה ברור שיש מסלול מחזורים לחודש נובמבר ומסלול הוצאות מזכות לחודש דצמבר

ישי פרלמן:  התיקונים הם התקרה, התקרה לחודש אחד של מסלול מחזורים ותקרה של חודש אחד למסלול הוצאות מזכות והדרישה של התשלום לעובדים היא רק לגבי חודש אחד, כי אנו אומרים: רק לגבי חודש אחד מגיע לך מסלול מחזורים

ישי פרלמן:      (3) על אף האמור בפסקה (1),  לגבי נזק שאירע לניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו-חודשית - הסכום הקבוע לגבי אותו עוסק בפסקה האמורה מוכפל ב-0

ישי פרלמן: 5, אך לא יותר מ-2,500,000 שקלים חדשים

ישי פרלמן:  והכל ובלבד ששילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023)

ישי פרלמן:       זה מדבר על עוסקים שמדווחים על בסיס מזומן, שכבר לפי התקנות הקיימות עכשיו של חודש אוקטובר, הסכום שקבוע להם זה ירידת מחזורים או המשלים לגבי ירידת מחזורים של חודשים נובמבר ודצמבר

ישי פרלמן:  לכן מה שנשאר להשלים להם זה רק את הפיצוי לגבי חודש דצמבר

ישי פרלמן:  מה שבפסקה (3) מדבר על ישובים שנפגעו בחודש דצמבר, משלימים להם מסלול מחזורים מלא של חודש אחד שמוכפל ב-0

ישי פרלמן: 5 כי זה חודשיים של ירידת מחזורים כפול 0

ישי פרלמן: 5, שווה מסלול מחזורים של חודש אחד ופסקה (4) שאקריא כעת, נותנים את ההשלמה של חודש דצמבר שזה 0

ישי פרלמן: 25 יהיה בעקבות התיקון

ירון גינדי: לקחתם את ה-0

ירון גינדי: 61, 0

ירון גינדי: 75, ופירקתם לשניים? כי לא הצלחתי להבין את (3) ו-(4)

ישי פרלמן: בדיוק מה שעשינו כי אם מסתכלים לפי התקנות שקיימות היום, הם מקבלים מסלול מחזורים מלא לפי ירידת המחזורים של נובמבר דצמבר

ישי פרלמן:  אז בעצם במסלול הבא צריך להביא להם רק את דצמבר

ישי פרלמן:  אז ירידת מחזורים בחודש דצמבר צריך להיות מלא למי שהוא בצפון וב-0 עד 7 לכן הכפלנו ב-0

ישי פרלמן: 5 את הירידה בנובמבר דצמבר, כדי לקבל ירידת מחזורים של חודש אחד

ישי פרלמן:  לגבי מי שלא בצפון, שצריך לקבל את המקדם שמבטא את מסלול הוצאות מזכות, הורדנו 0

ישי פרלמן: 5 אז נשאר 0

ישי פרלמן: 25

ירון גינדי: בשורה התחתונה אני לוקח את המחזורים של חודשיים יחד, לא עושה הפרדה, בשניהם – אחד 0

ירון גינדי: 75 ואחד מלא

ירון גינדי:  ההפרדה שעשיתם, כי עשיתם הגדרה מראש שהיא שונה?     

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  בפועל מקבלים על שלושה חודשים מלאים אם אתה גר באזורים בצפון או בעד 7

ליאת נויבירט: איך טכנית יהיה הדיווח של בסיס מזומן?     

ירון גינדי: ייקחו נובמבר דצמבר כפול 3?     

ישי פרלמן: כן

רמי יצקן: במקדם יקבל 1

רמי יצקן: 25, במקדם המלא

רמי יצקן:  חודשיים זה 1, נובמבר דצמבר, ועוד 25 ייתן ביטוי לדצמבר בלבד

ליאת נויבירט: כלומר הוא יגיש והחישוב ייעשה עכשיו לפי נובמבר דצמבר, ויקבל מקדם 1

ליאת נויבירט: 25

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  1

ישי פרלמן: 5 או 1

ישי פרלמן: 25 על נובמבר דצמבר

ישי פרלמן:       פסקה (4) שזה ההמשך למה שאמרתי – על אף האמור בפסקה (2), לגבי נזק שאירע לניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו-חודשית – הסכום הקבוע לגבי אותו עוסק בפסקה האמורה מוכפל בשיעור הקבוע בפסקה (2) בהפחתת 0

ישי פרלמן: 5, אך לא יותר מסכום התקרה הקבוע בהגדרת "הוצאות מזכות" בסעיף 38ג לחוק לגבי אותו עוסק;     והכל ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ז בכסלו התשפ"ד (30 בנובמבר 2023)

ישי פרלמן: "     

שולמית אלוני: את התיבה הזאת של ובלבד - צריך להתאים

שולמית אלוני:  בחלק מהמקומות כתוב: בלבד ששילם, חלק: בכל מקרה

שולמית אלוני:  נתאים את זה בכל המקומות

משה גפני: יש לי שאלה

משה גפני:  קיבלנו פנייה שנוצר עיוות לגבי מי שעיסוקו במחסר סיטונאי או קמעונאי בדלק שנקבעה לגביו תקרת משלים

משה גפני:  הוצאה נחסכת של 7

משה גפני: 5% שלא משקפת את הנזק, כך כותבים לי, לנו

ישי פרלמן: רמי ישלים אותי אבל בגדול, 7

ישי פרלמן: 5 זה מה שהיה לאורך כל השנים עוד מעופרת יצוקה

ישי פרלמן:  הסיפור הוא שבדלק ההוצאות על המלאי, הוצאות מתחדשות, הן הרבה יותר גבוהות מאשר בעסקים אחרים

ישי פרלמן:  הערך המוסף הרבה יותר נמוך ולכן כדי להביא בתחום של הדלק לחישוב שדומה לחישוב מקרים אחרים, צריך להוריד את המקדם

ישי פרלמן:  נעשה במשך השנים ולכן גם הוחלט פה

משה גפני: תודה

רמי יצקן: המרווח שקיים בדלק, הוא בין 2% ל-4% בלבד, כלומר בין קנייה למכירה

רמי יצקן:  זה האחוז שמרוויחים פה

רמי יצקן:  למה זה גדל -7

רמי יצקן: 5 מאחר שיש מכירת שמנים בתחנת הדלק, ובנוסף יש תחנות ריענון – שקצת מגדילים את הרווחיות

רמי יצקן:  אומנם הם מזעריים ביחס למחזור

רמי יצקן:  לכן הסכמנו להגדיל את זה ב-7

רמי יצקן: 5%

רמי יצקן:  קראתי את המכתב שהועבר אליכם- -     

שולמית אלוני: הועבר גם אליכם

רמי יצקן: נכון

רמי יצקן:  רוב ההתייחסות שלו קשורה לא למקדם, למשלים אלא לעצם הירידה במחזור כן או לא

ישי פרלמן: שאלו באופן כללי, לא לגבי אדם ספציפי

ישי פרלמן:      (ג) בהגדרה "סכום הוצאות השכר הנחסכות" המובאת בה, בסיפה המתחילה במילים "לעניין זה, "המספר הקובע"", במקום פסקאות (1) ו-(2) יבוא "12 מחולק במספר החודשים בתקופת הזכאות"

ישי פרלמן:       גם עשינו את זה בפעם הקודמת

ישי פרלמן:  קודם זה התייחס לחד חודשי, רק לאוקטובר ועכשיו לדו חודשי – יש לעשות את ההתאמות הנדרשות

ישי פרלמן:      (ד) בהגדרה "סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות" המובאת בה - בפסקה (2), במקום ", ואם היה הניזוק כאמור מדווח על מחזור עסקאותיו בשיטה דו-חודשית – מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב-2" יבוא "ומוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות"

ישי פרלמן:  אותו דבר

ישי פרלמן:       (2) בפסקה (3), אחרי "חודשי הפעילות שלו באותה תקופה" יבוא "ומוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות"

ישי פרלמן:      (ה) בהגדרה "תקופת הזכאות" המובאת בה – (1) האמור בה יסומן (א);     תקופת הזכאות כפי שכתוב עכשיו זה תקופת הזכאות לגבי נזקים בחודש אוקטובר

ישי פרלמן:      לפני פסקה (א) יבוא:  "אחת מאלה, לפי העניין: (3) בפסקה (א), לפני "כל אחת מאלה" יבוא "לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023),"  (4) אחרי פסקה (א) יבוא:     פה אנו קובעים תקופת זכאות חדשה לנזקים שאירעו בנובמבר דצמבר

ישי פרלמן:      "(ב) לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023), אחת מאלה לפי העניין – (1) לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד-חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023);         (1) זה מדבר על אנשים שמדווחים בשיטה חד חודשית, שלא מדווחים על בסיס מזומן

ישי פרלמן:  פשוט קבענו את תקופת הזכאות כתקופה של נובמבר דצמבר שזה מה שדיברנו קודם ולכן יש המקדם שיביא את הפיצוי במקרים המתאימים לפיצוי על נובמבר ובמקרים המתאימים לפיצוי על נובמבר דצמבר

ישי פרלמן:      (2) לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו-חודשית – התקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023);     פה בניגוד למקרה הקודם שהיה רק על אוקטובר, זה אותו דבר כי אנו עושים חודשיים לכולם

ישי פרלמן:      (3) לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד-חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום י"ח בכסל"ו התשפ"ד (1 בדצמבר 2023) עד יום כא' בשבט התשפ"ד (31 בינואר 2024);     פסקה (3) מדברת על מי שמדווח על בסיס מוזמן, בצורה חד חודשית

ישי פרלמן:  אנו יכולים לקחת את ירידת המחזורים שלו בחודש דצמבר, ובחודש ינואר, שזה החודש העוקב, לחודשים נובמבר ובדצמבר שזה מי שלא מדווח על בסיס מזומן

ישי פרלמן:  תקופת הזכאות שלו תהיה דצמבר ינואר

ירון גינדי: כלומר אני מגיש דצמבר ינואר יחד במרס

ישי פרלמן: (4)  לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו-חודשית – התקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023)"

ישי פרלמן:      פה אנו לא יכולים לעשות דצמבר ינואר בגלל אופן הדיווח, אז אנו עושים נובמבר דצמבר

ישי פרלמן:  זה קצת מיטיב איתם

ליאת נויבירט: זה מה שדיברנו עכשיו

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  (3) בפסקה (3), מסלול חקלאות – (א)	ברישה, המילים "ושהניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" – יימחקו; (ב) בהגדרה "מסלול חקלאות" המובאת בה – (1)	האמור בה יסומן (א)      

שולמית אלוני: למה מוחקים את זה ברישא? זה מובא אחר כך?     

ישי פרלמן: כי עושים את ההבחנה בין תשלום בנובמבר לתשלום בנובמבר ודצמבר לגבי האזורים השונים

ישי פרלמן:      ובה - ברישה, לפני "אחד מאלה" יבוא "לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023)";     זה המסלול הקיים, יחול לגבי נזקים שאירעו באוקטובר

ישי פרלמן:  (ב) זה המסלול החדש לגבי נזקים שאירעו בנובמבר דצמבר - בסופה  של פסקה (א) יבוא: "והכל ובלבד שהניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו – סליחה, פה אנחנו עדיין בסוף מסלול אוקטובר, את הדרישה של התשלום שכר לעובדים על חודש אוקטובר - בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023)"; (2) אחרי פסקה (א) יבוא: (ב) לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023)- זה החדש - (1) אם הנזק היה לגידולים חקלאיים באזור שנפגע בחודש דצמבר – בצפון וב-0 עד 7 - תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1), מוכפלת ב-2, כי צריך לקבל עבור חודשיים כי זה דו חודשי, אך לא יותר מ-6,000,000 שקלים חדשים

ינון אזולאי: פה צריך לעשות תיקון, אך לא יותר מ-7

ינון אזולאי: 5 מיליון ש"ח

ישי פרלמן: לא, התיקון בהמשך

ישי פרלמן:  פה זה מי שגר שם מקבל 9 מיליון – 3 מיליון על חודש אוקטובר ועוד 6 מיליון

ישי פרלמן:       והכל ובלבד שהניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023);     (2) אם הנזק היה לגידולים חקלאיים באזור המיוחד למעט באזור שנפגע בחודש דצמבר – תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1), אך לא יותר מ-3,000,000 שקלים חדשים

ישי פרלמן:  והכל ובלבד שהניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ז בכסלו התשפ"ד (30 בנובמבר 2023);     

ינון אזולאי: תסביר

ינון אזולאי:  שנדע בדיוק

ינון אזולאי:  אתם בחרתם מתי להיות, מתי לא להיות

ינון אזולאי:  היום באתם

ינון אזולאי:  אם זה היה תלוי בנו הייתי אומר לך ברגע זה לצאת

ישי פרלמן: פה בגלל שהאזורים האלה רק לגבי הנזקים שאירעו בחודש נובמבר, אנו נותנים פעם אחת את הסכומים שנקבעו שמבטא פיצוי חודש אחד ולא יותר מ-3 מיליון שקלים חדשים – כי זה מבטא את התקרה לחודש אחד

ישי פרלמן:  ואז הדרישה לתשלום השכר היומי, זה גם רק לגבי חודש נובמבר, חודש אחד

ינון אזולאי: זה הוויכוח

גל ברנס: אסביר

גל ברנס:  יש שתי בקשות שהגיעו

גל ברנס:  אחת, לגבי אופן שיטת החישוב

גל ברנס:  נתחיל מההתחלה

גל ברנס:  בנובמבר יש זכאות ובדצמבר אין זכאות ואז יש החוק של כלל הארץ

גל ברנס:  מה שאמור לקרות לפי התקנות שהוגשו, בנובמבר יש אותן זכויות שהיו באוקטובר כולל מסלול אדום ופיצוי של עד 3 מיליון ₪ ובדצמבר יש מסלול חקלאות של כלל הארץ שזה אומר הוצאות קבועות, 47$ כפי שאושר פה מתוקף החוק ותקרה של 600,000

גל ברנס:  לגבי התקרה של 600,000 זה תקרה ארצית

גל ברנס:  לא קשורה לענף כזה או אחר

גל ברנס:  כל הארץ מקבלים 600,000

גל ברנס:  אנו לא חושבים שאפשר לחרוג מזה

גל ברנס:  זה תקרה, לא קשורה לכלום או לאופן הפגיעה

גל ברנס:  קשורה לקאפ שנקבע בחוק

גל ברנס:  אפילו לא פה בתקנות

גל ברנס:  לכל הארץ, כל העסקים

דובי אמיתי: אפשר להחריג את החקלאות

דובי אמיתי:  לא קרה כלום

גל ברנס: לא יודע להסביר למה ענף כזה או אחר צריך לקבל- - -         

דובי אמיתי: אתה יודע כשצריך

גל ברנס: זה לא קשור להיקף פגיעה, אם נפגעו יותר או פחות

גל ברנס:  זה היקף שנקבע לעסקים בכל הארץ, 600,000 ₪

גל ברנס:  לגבי הבקשה השנייה שהייתה, זה שיטת החישוב, לא לעשות לפי 47% הוצאות קבועות אלא לפי מסלול אדום שזה הנזק הממשי – לבדוק כמה החקלאי נפגע ולחשב לפי זה

גל ברנס:  פה אנו חושבים שאפשר לקבל את הבקשה כיוון שגם כך החוק מדבר על תקופה שמקבילה לתקופה של התקנות – מדבר על ספטמבר דצמבר

גל ברנס:  ואז יש פה כפל בשיטות חישוב ובעיות שאפשר לומר שפה אפשר לחשב לפי המסלול האדום שזו שיטת החישוב שהמיטיבה והפרטנית

משה גפני: את זה אתם מקבלים

גל ברנס: כן

גל ברנס:  גם הושגו סיכומים בשטה טובה על מסלולים ורודים, שאפשר לעשות את זה בהליך מהיר

גל ברנס:  תראה של כלל הארץ היא עד 600

גל ברנס:  אני לא יודע לשנות תקרה לפי סוג עסק

גל ברנס:  שיטת חישוב, יש בה גם רציונל

ינון אזולאי: אתה יודע לשנות כי בחקלאות נתת להם באוקטובר נובמבר משהו שונה

ינון אזולאי:  כלומר זה שאתה לא יודע לשנות – יודעים שיודעים לשנות

ינון אזולאי:  החקלאות במשהו אחר

ינון אזולאי:  לכן גם בדצמבר אתה יודע לשנות את זה

ינון אזולאי:  כך אמר דובי ואתמול אישר אמיר שהיה דיבור שהקאפ הגיע ל-7

ינון אזולאי: 5

רמי יצקן: השינוי היה רק במקדם, לא בקאפ

רמי יצקן:  יש הרבה עוסקים שיש להם מקדם אחר

רמי יצקן:  גם לקבלני ביצוע

ינון אזולאי: גם בקאפ יש הבדל בין החקלאות לכלל העוסקים

ינון אזולאי:  אין הבדל בקאפ? יש הבדל בין 2

ינון אזולאי: 5 ל-3

ינון אזולאי:  נכון? בוא נעמיד דברים על דיוקם, רמי

ינון אזולאי:  יש הבדל בין עצמאים רגילים לחקלאות

גל ברנס: יש הבדל בתקנות

גל ברנס:  בדצמבר אין תקנות

גל ברנס:  יש תקנות מסיבה טכנית, שהיינו צריכים לייצר את הדו חודשי עם המקדם הזה וכל הנושא שנדון פה

גל ברנס:  על זה הובאו התקנות

גל ברנס:  תקופת הזכאות היא על חודש נובמבר, אז תקופת הזכאות הרלוונטית וגם שם יש מקדם יותר גדול, על חודש נובמבר יש אותו

גל ברנס:  לא נגענו בו

גל ברנס:  מה שאמרנו לוועדה גם – מה שנביא באוקטובר נביא גם בנובמבר

גל ברנס:  דצמבר אנו בחוק הכללי של כלל הארץ ושם אין שום פער

ירון גינדי: זה לא 40 ק"מ

ירון גינדי:  זה עוד הבדל

גל ברנס: זה לא הבדל רלוונטי

משה גפני: דובי אומר שהיה סיכום אתכם ואתם מפרים אותו

דובי אמיתי: היה סיכום

דובי אמיתי:  לא דיבור ולא ליד הדיבור

דובי אמיתי:  היה סיכום

דובי אמיתי:  מגיעים לוועדת הכספים עם 7

דובי אמיתי: 5, שזה כולל את נובמבר דצמבר במצטבר, עם אוקטובר

דובי אמיתי:  אם אתם לא עומדים לסיכום, תגידו פה לפרוטוקול כי יש לי עוד הרבה דברים אתכם לא לעמוד בסיכומים כולל עכשיו המילואימניקים

דובי אמיתי:  מה שאני הולך להביא מהמגזר העסקי אתם בחיים לא נתתם

דובי אמיתי:  תעמדו בסיכומים אחרת אנחנו בסרט אחר אתכם

דובי אמיתי:  כל המגזר העסקי, בלי יוצא מן הכלל, ולא שמעתם אותי מעולם צועק

דובי אמיתי:  לחצתי יד, סיכמתי עם אמיר דהן

דובי אמיתי:  תעמדו בזה

דובי אמיתי:  אין לך שום בעיה טכנית או משפטית

דובי אמיתי:  אני לא אעמוד מול גדי ירקוני שמספר לי על הנזקים שעדיין קיימים שם ולא מול טמיר עידן ולא מול שי חג'ג', וזה  8 ק"מ ואף אחד מחברי הכנסת לא יוכל לעמוד מולם

דובי אמיתי:  די

דובי אמיתי:  מספיק

ינון אזולאי: יותר מזה, אזכיר לך עוד נתון כשאתה אומר: איך אעשה הבדל? אתם טוענים שהעסקים התחילו לחזור

ינון אזולאי:  זה ויכוח בינינו

ינון אזולאי:  נוציא נתוני אשראי, נראה

ינון אזולאי:  יש דבר אחד שלא נתון לוויכוח – החקלאות לא חזרה

ינון אזולאי:  העובדים הזרים לא חזרו

ינון אזולאי:  יש איתם בעיה

ינון אזולאי:  לכן זה שונה

ינון אזולאי:  כשאתה אומר שלא יכול לעשות הבדל – אפשר לעשות הבדל בין שאר העסקים לבין זה

גל ברנס: מבחינת הסיכום, הסיכום האחרון שהיה איתי לפני חודש, ניתנה אחריות על ידי הוועדה לדוד ביטן לחזור עם מתווה חקלאות

גל ברנס:  דנו על מתווה החקלאות עם דובי והיה סיכום שכל חודש שבו יש תקנות, יש 3 מיליון

גל ברנס:  בדצמבר אין תקנות לכן אנו עומדים באופן מלא בסיכום

דובי אמיתי: הסיכום היה עם אמיר דהן

ינון אזולאי: לא יודע איך זה הולך בשני קולות

ינון אזולאי:  הסיכום איתך לא הכחיש שהיה אז אבל לאחר מכן כשהגיעו והיו דיבורים כפי שפתחנו מ-61 ל-75, זה לא דבר מופרך

דובי אמיתי: רוצה לשמוע את האמת, חבר הכנסת?     

גל ברנס: - - - בקשה למסלול האדום, להגיד: שיטת חישוב לא נכונה וצריך לחשב בשיטה אחרת? הסכמנו, כי יש בעיה עם שיטת החישוב כי יש לנו כפל שיטות חישוב – יש ספטמבר עד דצמבר, מה שנקבע לחקלאות במלול כלל הארץ ויש כפל בחודשים

גל ברנס:  אנו לוקחים את אותם חודשים בשיטות חישוב שונות

גל ברנס:  יש בזה חוסר היגיון

גל ברנס:  אפשר להחליט לחשב אחרת, שיטת חישוב

גל ברנס:  פה אני חושב שיש תועלת גדולה לחקלאים בשיטת החישוב המדויקת יותר כי הם באמת ענף שיותר קשה לחשב לו באופן נורמטיבי ובתוך הדבר הזה אפשר לעשות את המסלול הוורודים שהוסכמו השבוע, לכן את זה אפשר לעשות

ינון אזולאי: אתה חושב שהחקלאות חזרה?     

גל ברנס: לגבי זה שהחקלאות לא חזרה, הצענו בנובמבר לתת מענק בכלל הארץ – סליחה, בדצמבר

גל ברנס:  כי העסקים בכלל הארץ ממשיכים להיפגע

ינון אזולאי: אם אותו חקלאי באוקטובר ונובמבר נפגע עד 3 מיליון?     

גל ברנס: זה נכון לכל עסק

גל ברנס:  גם כל עסק אחר באזור קיבל- -      

ינון אזולאי: אני הולך כמוכם, נגיד

ינון אזולאי:  העסקים התחילו לחזור לעצמם

ינון אזולאי:  אני יודע את זה

ינון אזולאי:  אתה לא שומע את אותה זעקה שהיתה באוקטובר ובנובמבר

ינון אזולאי:  מסכים

ינון אזולאי:  אבל בחקלאות אתה לא שומע את זה ולא רואה את זה

ינון אזולאי:  בדיון הבא – בשביל הייבוא, כי אחת הסיבות שיגידו לך – אין פה מספיק ידיים עובדות, יש המלחמה, לא קוטפים

ינון אזולאי:  אתם יודעים שהעסקים עדיין לא חזרו

ינון אזולאי:  שהחקלאות לא חזרה

ינון אזולאי:  אז יש לך ההזדמנות עכשיו לבוא- -     

ולדימיר בליאק: אחרת הייתם מציגים מספרים

ינון אזולאי: בדיוק

ינון אזולאי:  לתת להם מה שמגי להם בזכות ולא בחסד

ינון אזולאי:  אין ידיים עובדות

ינון אזולאי:  תסתכל בשווקים מה קורה

ינון אזולאי:  בדיוק המקום שגם אם אין לך הסכם

ינון אזולאי:  לא אומר לך את ה-3 מיליון

ינון אזולאי:  חצי מזה

ינון אזולאי:  כשהיה הסכם לא איתך – עם אמיר דהן

ינון אזולאי:  מבחינתנו כשיש הסכם- -     

משה גפני: אני מבקש שתבדוק מה שאומר דובי, שהיה סיכום עם אמיר דהן

רמי יצקן: לסיכום היו שני צדדים – אמרה את זה הגב' מירי סביון - מצד אחד לאפשר את המקדם ל-0

רמי יצקן: 7, ואם זה מתאפשר גם נשקול את ההגדלה של הקאפ ל-7

רמי יצקן: 5

רמי יצקן:  ה-0

רמי יצקן: 7 לא התקיים בסוף בסיכום

רמי יצקן:  הגדילו את זה ל-0

רמי יצקן: 75

ינון אזולאי: זה כאילו אתם אומרים: עקצתם אותי פה

ינון אזולאי:  היושב-ראש, אומר אמיר דהן: היה סיכום

גל ברנס: זה לא עניין של סיכומים

גל ברנס:  על ה-0

גל ברנס: 61, 0

גל ברנס: 75- -      

ינון אזולאי: רמי אומר וגם מירי סביון שאם היה על 0

ינון אזולאי: 70 היה אומר: היינו עומדים גם בסיכום ההוא

ינון אזולאי:  מה שסגרתם אתנו אל תיקחו את זה על ההשלכות עליהם

דובי אמיתי: חמור מאוד, כבוד הרב, לשמוע מנציגי מדינה, שמאשרים – זה חמור מאוד, ואני מצטער שאני צריך לשמוע מנציגי המדינה, שאומרים: היה סיכום, שנבוא לפה עם 0

דובי אמיתי: 7 על מה שדנו כרגע, ועלה ל-0

דובי אמיתי: 75, והיה סיכום על הארכת 7

דובי אמיתי: 5 מיליון שקל כולל דצמבר

דובי אמיתי:  כן, היה סיכום

דובי אמיתי:  מה אומר כרגע נציג האוצר וגם אומר רמי יצקן וחבל – אתם קושרים אחד באחד?     

משה גפני: זה לא בסדר

משה גפני:  היה צריך לומר לי כשסיכמנו על 0

משה גפני: 75, הייתם צריכים לומר שהמחיר שתשלמו על 0

משה גפני: 75 זה פגיעה בחקלאים

גל ברנס: לא אמרתי זאת אז ולא אומר זאת עכשיו

דובי אמיתי: אמר את זה רמי ואמרה גם מירי

גל ברנס: האמירה שלנו מהותית

דובי אמיתי: עצוב

דובי אמיתי:  עצוב

משה גפני: אני מבקש לעמוד בסיכום

ינון אזולאי: או לחילופין אתה מעלה את זה ל-85 ונדאג להקים קרן מיוחדת לחקלאים

משה גפני: הוחלט שצריך לעמוד בסיכום

משה גפני:  נחזור לזה

שולמית אלוני: את התקרה תבדקו, אבל תקריא את התיקון לגבי החישוב של הנזק

ישי פרלמן: כרגע אין אפשרות לקבל פיצוי לפי מסלול אדום בנוסח

ישי פרלמן:  מה שאמרנו, שניתן אפשרות לכמת את הפיצוי לפי המסלול האדום, לכן נוסיף – אקרא את פסקה (1) שוב: אם הנזק היה לגידולים חקלאיים באזור שנפגע בחודש דצמבר – תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1), מוכפלת ב-2, ואני מוסיף, לגבי ניזוק בפסקה (א2), או הנזק הממשי לפי בחירתו של הניזוק כאמור, והכול אך לא יותר מ-6 מיליון ₪, שזה כבר כתוב קודם

ישי פרלמן:       (2) אם הנזק היה לגידולים חקלאיים באזור המיוחד למעט באזור שנפגע בחודש דצמבר – תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1) – זה מה שכתוב לכם, ואני מוסיף: ולגבי ניזוק כאמור בפסקה (א2), או הנזק הממשי שנגרם לו בשל נזקים לגידולים חקלאיים בתקופה שמיום 1

ישי פרלמן: 11 עד יום 30

ישי פרלמן: 11

ישי פרלמן: 23 לפי בחירתו של הניזוק כאמור, והכול אך לא יותר מ – ואז פה יש הוויכוח על גובה התקרה

שולמית אלוני: הוא הכניס את הנזק הממשי כלומר אפשר יהיה לעשות – תהיה תוצאת המכפלה או הנזק הממשי שנגרם בשל נזקים לגידולים חקלאיים

ירון גינדי: איך מגיש את זה? באיזה מסלול?     

ישי פרלמן: במסלול חקלאות באוקטובר, יש מ-0 עד 20 – נזק ממשי ומ-20 עד 40 יש נזק – נזק ממשי זה מסלול אדום

ישי פרלמן:  פה יהיה אותו דבר – מי שב-0 עד 20 יוכל להגיש לפי נזק ממשי, ומי שמ-20 עד 40 יוכל להגיש לפי המסלול

ישי פרלמן:  אם זה מישהו בצפון ב-0 עד 7 יוכל להגיש לפי חודשיים ואם לא, לפי חודש

ירון גינדי: ובדצמבר לפי הארצי?     

רמי יצקן: 7

רמי יצקן: 20 זכאי לאוקטובר נובמבר דצמבר אדום

רמי יצקן:  תקרה יש ויכוח

ירון גינדי: הורדתם את התקרה ל-2 מיליון, זו המשמעות

משה גפני: שי, בבקשה

מטי צרפתי הרכבי: איך נהיה ויכוח על התקרה?     

קריאה:  צריך להגדיל את התקרה

קריאה:  זה לא הגיוני בחקלאות

קריאה:  כל התקרה הזאת לא הגיונית?     

ישי פרלמן: הוספנו חודש, הוספנו תקרה של חודש

ישי פרלמן:  זה מה שנעשה בתקנות

משה גפני: יש ויכוח לגבי התקרה, ונצטרך להחליט

ישי פרלמן: בפסקה (4), מסלול קבלן ביצוע – (א) במקום ההגדרה "חלק השכר המזכה" המובאת בה יבוא: ""חלק השכר המזכה" – כהגדרתו בסעיף 38ג לחוק, ואולם לעניין "הוצאות השכר בתקופת הזכאות" –  (1) לעניין פסקה (א) בהגדרה "מסלול קבלן ביצוע"-  תקופת הזכאות היא חודש אוקטובר 2023 בלבד; (2) לעניין פסקה (ב) בהגדרה "מסלול קבלן ביצוע" – תקופת הזכאות היא חודשים נובמבר 2023 ודצמבר 2023 בלבד";     פה אנו במסלול קבלן ביצוע, מה שנקבע בתקנות של אוקטובר במסלול קבלן קבלן ביצוע, שיקבלו בדיוק אותו דבר כפי שהיו מקבלים לפי החוק – עם תקרה גבוהה יותר

ישי פרלמן:  אנו עושים פה את ההתאמות שאנו צריכים להגדיל את התקרה לנובמבר דצמבר, להפוך את זה להיות תקרה, חודש אחד מסלול מחזורים וחודש אחד מסלול הוצאות קבועות

ישי פרלמן:  לגבי מקומות שנפגעו בחודש דצמבר - להכפיל את התקרה

ישי פרלמן:  זה נכון גם כי בהוצאות המזכות יש גם פיצוי על שכר וגם שם יש תקופה, יקבלו שכר על נובמבר דצמבר או על נובמבר לפי המיקום של העסק

ירון גינדי: איפה יקבלו תקרה כפולה ואיפה יקבלו רק את ה-66?     

ישי פרלמן: תקרה כפולה בצפון וב-0 עד 7, ו-600 ב-7 עד 40

ישי פרלמן:  זה לא 7 עד 40

ישי פרלמן:  אבל נגיד

ישי פרלמן:      במקום ההגדרה "מסלול קבלן ביצוע" המובאת בה יבוא: ""מסלול קבלן ביצוע" – לגבי ניזוק שהוא קבלן ביצוע – (א) 	לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023) - באזור שנפגע בחודש דצמבר - ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ-5,000,000 שקלים חדשים

ישי פרלמן: " 2) באזור המיוחד למעט באזור שנפגע בחודש דצמבר- ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ-2,500,000 שקלים חדשים בתוספת סכום התקרה הקבוע בהגדרת "הוצאות מזכות" בסעיף 38ג לחוק לגבי אותו עוסק"; 		     

ליאת נויבירט: כל היתר נשאר ללא שינוי מבחינת החישוב שלהם, והוא לפי הוצאות מפצות, נכון?     

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:      (ג) בהגדרה "התקופה הקובעת" המובאת בה, בפסקה (1), במקום "ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023)" יבוא "י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר 2023)"

ישי פרלמן:      זה מרחיב את התקופה הקובעת עד סוף חודש דצמבר

שולמית אלוני: מה קורה עם ינואר פברואר?     

ישי פרלמן: יש תיקון בהגדרת התקופה הקובעת – פסקה (1)

ישי פרלמן:  ההפרדה של התקופה הקובעת לפסקה (1) ופסקה (2) זה בתיקון הקודם

ישי פרלמן:  פסקה (2) תתייחס למפונים, ו-(1) תתייחס לכל השאר

ישי פרלמן:      (3) אחרי פסקה (2) יבוא:	"(2א)  אחרי תקנה  2 נאמר:      חבר הכנסת אזולאי, פה זה מה ששאלת אתמול לגבי חופשת הלידה

שולמית אלוני: למה אחרי פסקה (2) נאמר? צריך להיות: אחרי פסקה (2) - (2א)

ישי פרלמן: לא

ישי פרלמן:  התקנות שלנו מתקנות תקנות

ישי פרלמן:  אחרי פסקה (2) בתקנות המתקנות אנו עושים תיקון שמתקן את התקנות העיקריות

ישי פרלמן:  זה לא נכון?     

שולמית אלוני: נוסח

שולמית אלוני:  נטפל בזה אחר כך

ישי פרלמן: בסדר

ישי פרלמן:       אחרי חישוב מחזור עסקאות לפי מחזור עסקאות חליפי

ישי פרלמן:  2א

ישי פרלמן:  ניזוק שהוא עוסק עצמאי שהייתה לו פעילות מופחתת באחד מהחודשים שנלקחו בחשבון לצורך קביעת מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, רשאי להגיש למנהל בקשה, לפיה, לצורך חישוב הפיצויים כאמור בתקנה 2, יראו את מחזור עסקאותיו בתקופה החליפית, מחולק במספר החודשים בתקופה החליפית מוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות, כמחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס; לעניין זה, "'פעילות מופחתת', בחודש" ו- "התקופה החליפית" – כהגדרתן בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (מחזור עסקאות חליפי), התשפ"ד-2024

ישי פרלמן:  ""     זה בדיוק אותו מתווה שקבענו בתקנות לגבי החוק, מי שבחופשת לידה או במילואים

ישי פרלמן:  יכול רק להיטיב כי רק מתקנים את המחזור בתקופת הבסיס

משה גפני: בבקשה

ליאת נויבירט: אני רוצה לציין שבכל הדיונים שהיו לנו קודם דיברנו על זה שצריך למצוא מנגנון לעסקים בצמיחה

ליאת נויבירט:  פה אנו מדברים רק על ניזוק עצמאי, לא מדברים על חברה שצריכה לבצע תיאום

ליאת נויבירט:  יש לנו עסקים בצמיחה שהפעילות שלהם השתנתה או שהגדילו פעילות, ואין בתקנות שום מענה לכך, וחייבים למצוא מענה

משה גפני: מה תשובתכם?     

ישי פרלמן: כרגע אנו מביאים רק הארכה באותם תנאים שהבאנו את התקנות הקודמות

ישי פרלמן:  לא באנו לפתוח את כל התקנות מחדש

ישי פרלמן:  דיברנו על זה הרבה מאוד בדיון הקודם

ליאת נויבירט: אבל עדיין אין פתרון

ליאת נויבירט:  כלומר אנו בינואר ועדיין אין מענה לעסקים בצמיחה

ליאת נויבירט:  אגב, אזכיר שהיה פה באחד הדיונים מילואימניק שסיפר איך הגדיל את העסק שלו לפני שקראו לו למילואים, ולמעשה לא זכאי על פניו למענקים לפי הנוסחה, ואמרנו שנמצא לזה מענה, אז חייבים למצוא לזה פתרון, בין אם בתקנות או בהוראת ביצוע

ינון אזולאי: אתמצת את השאלה של עורכת הדין

ינון אזולאי:  כשדיברנו על זה בתקנות, כולנו הסכמנו שיש למצוא לזה פתרון

ינון אזולאי:  מתי נמצא פתרון? רשות המיסים

ינון אזולאי:  למה אין אנו יודעים

רמי יצקן: בעבר היה מקדם צמיחה, מקדם האטה

רמי יצקן:  עכשיו החישוב הוא נומינלי, תקופת בסיס לעומת תקופת זכאות

רמי יצקן:  החישוב פשוט ומהיר

רמי יצקן:  ברגע שעושים בדיקות של צמיחה והאטה- -      

ינון אזולאי: אתה לא עונה

ינון אזולאי:  אתה אומר לי: אנחנו לא מסתכלים על הצמיחה, תוקעים את המצב במקום שהיה, נותנים לו להפסיד וזהו

רמי יצקן: במקרים מסוימים יש ביטוי, נתנו הסכמות

ינון אזולאי: אמרנו בכל הדיונים שצריך לתת לזה פתרון

ינון אזולאי:  זו הייתה הסכמה של כולם

ינון אזולאי:  אתמצת את השאלה של רו"ח עו"ד נויברט

ינון אזולאי:  מתי יגיע זמן פתרון? זה שאתה אומר לי שאין פתרון – מה אנחנו עונים לאותם עסקים?     

אליהו (אלי) רביבו: תאמר לי בבקשה בהמשך לאותה שאלה, האם אתם מקיימים תבחינים לגבי הוכחת הפסד הכנסה או הפסד רווח לעסקים בצמיחה? האם יש להם הוכחה שיש להם הזמנות שבוטלו? אם חברה הצטיידה בהתאם לסחורה שיש לה חיי מדף קצרים, מן הסתם לא עשתה את זה כי לא ראתה שיש לה פוטנציאל צמיחה וצריכה

אליהו (אלי) רביבו:  האם אתם מקיימים תבחינים משניים באופן חריג?     

רמי יצקן: הבדיקה לא רוחבית לכל העסקים

אליהו (אלי) רביבו: בהמשך לשאלת חבר הכנסת אזולאי שואל, האם אתם מקיימים תבחינים כלשהם כסל נוסף לבחינה לעסקים בצמיחה? זה משהו שהוא ייעודי וייחודי

רמי יצקן: אני לא מכיר תבחינים כאלה שנעשים, אבל יש פתרון חלקי לעסקים מסוימים

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו פה לתת מענה הוליסטי כמה שיותר ולבצע התאמות לחריגות

רמי יצקן: ההתאמות נעשות בהתאם למידת הנזק הנגרמת

אליהו (אלי) רביבו: אבל מידת הנזק הנגרמת לעסק קיים מוכחת יותר ויש על מה להסתמך כי הנגזרת היא על תקופה מקבילה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מדבר גם על אזורים

אליהו (אלי) רביבו:  אזורים זה חתך התייחסות שבא לאפיין צורך ותלות בקבלת פיצויים

אליהו (אלי) רביבו:  זה תבחין אחד

אליהו (אלי) רביבו:  זה פרמטר אחד

אליהו (אלי) רביבו:  האם אתם מבצעים התאמה או נכונים לבצע התאמה גם לעסקים בצמיחה? כפי שאמר חבר הכנסת אזולאי התחייבתם במקטע הקודם שתיתנו מענה ואתם עדיין לא נותנים

אליהו (אלי) רביבו:  אנו רוצים לדעת, האם אם לוקחים יעד שאומרים: עד מועד זה וזה נבצע התאמה, ואם יהיו החרגות נבצע התאמה רטרואקטיבית בהתאם למדיניות שנקבע לגבי אותם עסקים בצמיחה?     

רמי יצקן: זה חייב להיות כתוב בחוק

רמי יצקן:  לא יכולים לעשות את זה באופן יזום שלנו

אליהו (אלי) רביבו: כלומר מה שלא עובר היום לא יהיה

אליהו (אלי) רביבו:  המשמע – עדיין אתם לא נותנים התייחסות מותאמת לעסקים בצמיחה

אליהו (אלי) רביבו:  רק להבין שהבנתי אתכם נכון

רמי יצקן: מי שמגיש תביעה במסלול אדום- -      

ירון גינדי: כבוד חבר הכנסת, פה אני חייב להגן על רשות המיסים

ירון גינדי:  באמצעות השגה, אתה לא יכול אם אתה רוצה להוכיח שעסק הוא בצמיחה ורוצה לקבל יותר, ועשינו את זה בקורונה באלפי מקרים, אתה צריך להגיש השגה- -     

רמי יצקן: ירון, אתה מטעה

רמי יצקן:  לא לצמיחה

רמי יצקן:  יש לך מקדם 1

רמי יצקן: 5? לזה אתה מתכוון?     

ירון גינדי: לא

ירון גינדי:  אני מדבר על עסק שהיה לו סניף בית קפה אחד וצמח ונהיה לו שני סניפים

ירון גינדי:  זה עסק בצמיחה

רמי יצקן: לזה רציתי לומר שאנו מסכימים

ינון אזולאי: עו"ד מדברת על אותו עסק שצמח

רמי יצקן: גם, יכול להיות באותו עסק, אחד שמדווח תחת אותו עוסק, אבל הוא פתח עוד סניף

ליאת נויבירט: אני יכולה לתת דוגמאות

ליאת נויבירט:  קחו עסק למשל, שהשקיע כספים רבים, רכש מכונה, שייעלה את הפעילות שלו והגדילה את מחזור העסקאות שלו פי שניים במרס 23'

ליאת נויבירט:  כשאני לוקחת את אוקטובר אני יוצרת לו נזק, כי זה לא משקף את הגידול בפעילות שהייתה כתוצאה מהכנסות אותה מכונה

ליאת נויבירט:  זה דברים ברורים

ליאת נויבירט:  אני חושבת שצריך לקבוע אמות מידה כדי שלא יהיה מצב שיהיו השגות ודיונים מיותרים בוועדות ערר

ליאת נויבירט:  העסקים לא צריכים להגיע למקומות האלה

ליאת נויבירט:  צריכה להיות ודאות עסקית

ינון אזולאי: רמי אומר: יש חובות אבודים ויש פתרונות אבודים

ינון אזולאי:  תכניס את זה למקום של הפתרונות האבודים

ינון אזולאי:  אין פתרון

ליאת נויבירט: חייב להיות

ינון אזולאי: מסכים אבל כרגע אין

ליאת נויבירט: אגב, אני חושבת שהדברים מאוד פשוטים כי כמו שיש עסק חדש, שאומרים שמתאריך מסוים עושים את החישוב שלו עסק חדש, צריך לומר, שעסקים בצמיחה, החישוב יתבצע בדומה לעסק חדש

ולדימיר בליאק: השאלה, איפה הנקודה הזאת

ליאת נויבירט: אני אומרת, זה בכפוף להוכחה

ליאת נויבירט:  אם הראיתי שבפברואר רכשתי מכונה

רמי יצקן: הפכנו את כל התיקים במסלול אדום, זו המשמעות

רמי יצקן:  רבותיי, זו המשמעות

רמי יצקן:  תפרנו פה חליפה כללית ארצית לכלל העסקים

אליהו (אלי) רביבו: בפועל, כל עסק שלא צומח, הוא כושל

אליהו (אלי) רביבו:  תמיד אנחנו בצמיחה

ליאת נויבירט: לא, מכונה שהגדילה פי שניים את הייצור

משה גפני: תסיים את ההקראה

ישי פרלמן: הוראת מעבר

ישי פרלמן:  2

ישי פרלמן:  האמור בתקנה 2א לתקנות העיקריות, כנוסחה בתקנה 1(3) לתקנות אלה, יחול  גם לעניין תביעה לפיצויים שהוגשה ערב תחילתן של תקנות אלה,  בעד נזק עקיף שנגרם במהלך התקופה הקובעת

ישי פרלמן:      זה רק מבהיר שאפילו אם הגשת באוקטובר וקיבלת פיצוי באוקטובר, אם אתה זכאי לחישוב מיוחד כי היית במילואים או בתקופת לידה והורות, אתה יכול לתקן רטרואקטיבית את הפיצוי לגבי אוקטובר ולקבל את הפיצוי שמגיע לך בשל הירידה הכלכלית

אליהו (אלי) רביבו: אדוני היושב-ראש, אני מבקש רשות דיבור

אליהו (אלי) רביבו:  האם אתם לוקחים בחשבון ומגדירים, שעסק, שהפעילות שלו נפגעה, אפילו מאוד נפגעה, רק בגלל חלמאות של האוצר, בחוסר מתן פתרונות לידיים עובדות, זה מקרה חריג בדיוק כמו שאדם היה במילואים ?עזוב הוצאה

אליהו (אלי) רביבו:  מדינה יכלה לתת מענה

אליהו (אלי) רביבו:  לא התגייסה, לא נתנה מענה, לכן העסק לא יכל לתפקד עד כדי כך שלגמרי לא תפקד

אליהו (אלי) רביבו:  האם אתם מכירים בו?     

רמי יצקן: ממילא יקבל פיצוי בהתאם לשיעור ירידת המחזורים

רמי יצקן:  ככל שהירידה משמעותית יותר המקדם יותר גבוה, במחזורים יקבל את מלוא הפיצוי על הפרש המחזורים

רמי יצקן:  זה מביא לידי ביטוי את המציאות הזו

אליהו (אלי) רביבו: 10 דונם פרדס השטח חקלאי סמוך גדר, ו-10 דונם פרדס ברעננה

אליהו (אלי) רביבו:  אותו נזק

אליהו (אלי) רביבו:  יקבלו אותו שיפוי?     

רמי יצקן: לא, כי זה ברעננה, וזה בעוטף עזה

אליהו (אלי) רביבו: כי? כי הנסיבות הן כאלה שבעוטף הוא לא יכל לתפעל את העסק שלו ולכן הנזק גדול ולכן מוגדר כמסלול אדום ולכן יקבל שיפוי על הפסד רווח ולא הכנסה

אליהו (אלי) רביבו:  נכון? ורעננה לכאורה לא מקום מטווח

אליהו (אלי) רביבו:  יכול לתפעל את השטח החקלאי שלו, ולכן הוא יקבל בהתאם לאותן מדרגות

אליהו (אלי) רביבו:  נכון?      

רמי יצקן: נכון, אבל אני אסביר

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך

אליהו (אלי) רביבו:  כל דרישתי, שכל זמן שהמדינה יכלה לתת מענה לטובת לתפעול אותו עסק – לא משנה אם זה מטע זיתים או אבוקדו או מסעדה

אליהו (אלי) רביבו:  כל זמן שלא יכל לתפעל באופן סביר את העסק שלו, שבחוסר תפקוד במתן מענה של המדינה, צריך לקבל הכרה כמסלול אדום

אליהו (אלי) רביבו:  זו גישתי

אליהו (אלי) רביבו:  תענו לי, למה לא? הסברת למה כן, אנו רואים עין בעין עוטף עזה

אליהו (אלי) רביבו:  0

אליהו (אלי) רביבו: 4

אליהו (אלי) רביבו:  תסביר לי למה עסק שנמצא בשוהם, אבל בגלל שלא נתתם לו פתרון לחוסר ידיים עובדות, מוכח, כשהיו פתרונות על השולחן, לכן לא תפעל את העסק שלו?     

רמי יצקן: בסופו של דבר חוק מס רכוש קרן פיצויים בא לפצות על נזקים ישירים, עקיפים בשל נזק מלחמה

אליהו (אלי) רביבו: זה נשק ישיר ועקיף

אליהו (אלי) רביבו:  נתת את ההגדרה

רמי יצקן: בשל אי אפשרות לנצל נכס בשל מצב ביטחוני

אליהו (אלי) רביבו: אי אפשר לנצל את המכס, כשאתה כמדינה יכולת לתת מענה

רמי יצקן: שוב, חוק מס רכוש בא לפצות על נזקים כאלה

רמי יצקן:  ההבדל גם בין רעננה לעוטף עזה, שעוטף עזה יש לו מניעה ביטחונית בכלל להיכנס לאזור שלו ולקטוף

אליהו (אלי) רביבו: גם פה יש מניעה ביטחונית

רמי יצקן: אין לו

רמי יצקן:  שיביא מלאווים

אליהו (אלי) רביבו: הנה, הגענו

אליהו (אלי) רביבו:  מר דורמן

אליהו (אלי) רביבו:  לקח זמן אבל הגענו וחבל שדובי אמיתי וגינדי יצאו בדיוק

אליהו (אלי) רביבו:  ביקשתי לבטא מצוקה, ואז לקח זמן אבל בסופו של דבר קיבלנו את ההסבר לדרישותינו

אליהו (אלי) רביבו:  עסק, שכמו בעוטף עזה למשל, 04, שלא יכול לתפקד בשל אילוץ ביטחוני, מוגדר ככזה שנמצא במסלול אדום, בצדק רב

אליהו (אלי) רביבו:  בשוהם לצורך העניין, שאין איום ביטחוני, לא מוגדר כי יכול לתפעל את העסק

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר – לא יכול לתפקד

אליהו (אלי) רביבו:  אומר: מבחינה ביטחונית אין מניעה

אליהו (אלי) רביבו:  אמרתי: ביטחונית אי אפשר להכניס פלסטינים

אליהו (אלי) רביבו:  אמר: נכון, שיכניס ממלאווי

אליהו (אלי) רביבו:  אמרתי: שם הפתרון

אליהו (אלי) רביבו:  אם היית כמדינה מאפשר מתן מכסה להכנסת עובדים זרים, למשל ממלאווי, אותו עסק היה מתפקד והיום לא היה על השולחן הזה ולא היה מצפה לפיצויים והיה נשאר מספיק כסף לקופה לתת לאלה שנפגעו יותר ולא היית נעצר ב-0

אליהו (אלי) רביבו: 75

אליהו (אלי) רביבו:  זה כל מה שאני מנסה לבטא בכל הימים האחרונים

אליהו (אלי) רביבו:  לקח זמן אבל מכובדי ברוב הגינותו הודה ששם הפתרון, וכיוון שהמדינה לא הסכימה לתת אותו מענה, לגישתי, צריכה לשאת בנטל

אליהו (אלי) רביבו:  לכן אני מבקש שמה שמוגדר ב-2(א) שכל עסק שיוכיח שלמדינה הייתה אפשרות לתת סעד ולא נתנה, המדרגות שלו לא יהיו בהתאם לירידה בהכנסה אלא ברווח

אליהו (אלי) רביבו:  כלומר מסלול אדום

אליהו (אלי) רביבו:  כך אולי הפקידות תתעורר וגם שרים שמפעילים אולי אג'נדה אידיאולוגית

משה גפני: למה אתה לא שר בממשלה?      

אליהו (אלי) רביבו: אני בקושי חבר כנסת

אליהו (אלי) רביבו:  גם להגיע לפה אני מבקש ממך אישור

משה גפני: הודעה בדבר אישור ספר

מטי צרפתי הרכבי: לא ירחק היום, 38 שרים, אוטוטו 64 שרים ואז אתה בטוח

אליהו (אלי) רביבו: את מייצגת חקלאים גם

אליהו (אלי) רביבו:  תייצגו

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא לוביסט שלכם

אליהו (אלי) רביבו:  אורי, גינדי

אליהו (אלי) רביבו:  תבטאו

אליהו (אלי) רביבו:  שירשמו להם שאני צריך לקבל תשובה

משה גפני: לא תקבל תשובה

אליהו (אלי) רביבו: הבטחת לי שנכנסנו לעידן שבו הם לא מתקתקים אותנו ומביאים תשובות

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה הכול ענייני

משה גפני: אבל אני רוצה את התקנות במקרה הזה

משה גפני:  הודעה בדבר ישוב ספר

משה גפני:  ממשיך לתקנות השניות

משה גפני:  בבקשה

משה גפני:  השלישיות כבר קראנו

אורלי שיף: טיוטת הודעה בדבר יישוב ספר

אורלי שיף:  לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961

אורלי שיף:  בתוקף סמכותי לפי ההגדרה "ישוב ספר" שבסעיף 35 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מודיע כי  היישובים בני נצרים, ברור חיל, דורות, נווה וצוחר הם יישובי ספר לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד לסיום תקופת הפינוי לפי החלטת ממשלה מספר 988 מיום ח' בחשוון התשפ"ד (23 באוקטובר 2023), לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה

אורלי שיף:       תחילתה של הודעה זו ביום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023)

משה גפני: הסבר

משה גפני:  מה קרה עם הישובים האלה קודם ומה קורה עכשיו?     

אורלי שיף: מדובר בחמישה ישובים, שסמוכים לגדר, שמקיפה את רצועת עזה

אורלי שיף:  הם פונו בהחלטת ממשלת 988 ביחד עם ישובים נוספים

אורלי שיף:  יתר הישובים שפונו הם ישובי ספר, והם מתחת ל-7 ק"מ, והישובים האלה קצת מעל 7 ק"מ

אורלי שיף:  לכן עד היום לא הוגדרו

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק כמו עם עבדון רק שלעבדון אומרים לא, ולהם - כן

אליהו (אלי) רביבו:  זה בדיוק אותו דבר, אדוני היושב-ראש, אם רצית לקבל פרופורציה

אליהו (אלי) רביבו:  פה זה יותר מ-7 ק"מ ושם זה 3

אליהו (אלי) רביבו: 7 ק"מ

ישי פרלמן: לא

משה גפני: למה לא?     

ישי פרלמן: כי פה הם פונו

אליהו (אלי) רביבו: למה לא פונו? מעגל קסמים

שולמית אלוני: פה העיר חבר הכנסת אזולאי לגבי התקופה, כשעשינו את ההודעה של ישובי הספר ביחס לאשקלון ומפקיעים, בוועדה הוחלט לתקן את התקופה כך שזה יהיה עד יום 7

שולמית אלוני: 10

שולמית אלוני: 24

שולמית אלוני:  פה התקופה היא עד סיום תקופת הפינוי

שולמית אלוני:  השאלה אם אנו רוצים לעשות התאמה גם ביחס – אפשר לעשות עד סיום תקופת הפינוי או עד 7

שולמית אלוני: 10 לפי המאוחר

שולמית אלוני:  ממילא, זה כפוף למה שייקבע בתקנות

משה גפני: מסכימים לשנות? רוצים לשנות?     

ישי פרלמן: כדי להשוות לאשקלון

שולמית אלוני: למה צריך להיות הבחנה בין אשקלון למפקיעים?     

ישי פרלמן: הסיפור של אשקלון היה אחר – לא בגלל הפינוי אלא בגלל החשש מטילים ומספר נפילות הטילים

ישי פרלמן:  פה זה בעיקר בגלל הפינוי אבל אנו חושבים שגם פה, לשם יצירת הוודאות, משפטית לפחות זה בסדר

ישי פרלמן:  שווה לסגור את זה – בסוף נסגור את כל שאר הדברים כדי לסגור גם את הפינה הזאת, אם נשארו דברים פתוחים

שולמית אלוני: נחזור לתקנות של התיקון, מה שדנו בשבוע שעבר

שולמית אלוני:  תקנות מס רכוש וקרן פיצויים, תיקון, התקנות הראשונות

שולמית אלוני:  השארנו חלק מהדברים פתוחים

אליהו (אלי) רביבו: כמה ישובי ספר קיימים היום במדינה?     

ישי פרלמן: כמה עשרות

אליהו (אלי) רביבו: יש כאלה שבמרכז הארץ?     

משה גפני: יש לכם תשובה לשאלה של חבר כנסת רביבו?      

אליהו (אלי) רביבו: נשמח גם שתסבירי לי, מה המדדים להיות ישוב זכאי, להיות מוגדר ישוב ספר, חוץ מאלה שעכשיו בשל המצב הוכנסו

ישי פרלמן: 263

שולמית אלוני: אצלי 264

אליהו (אלי) רביבו: אז בהמשך לשאלה שלי, האם הישוב באר מלכה מוגדר ישוב ספר? אני מעדכן את מכובדי היושב-ראש, ששאלתי, האם הישוב באר מלכה – האם קדש ברנע מוגדר כישוב ספר?      

משה גפני: מי עונה?     

ישי פרלמן: לא

אליהו (אלי) רביבו: תוכלו לבדוק שוב? שיהיה ברור

אליהו (אלי) רביבו:  מה המרחק של קדש ברנע מהגבול? דיברו על 7 ק"מ

אליהו (אלי) רביבו:  בוא נקשיב

אליהו (אלי) רביבו:  לאט-לאט

אליהו (אלי) רביבו:  סבלנות

אליהו (אלי) רביבו:  גבול

אליהו (אלי) רביבו:  שיסבירו

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה לקבל הסבר

ישי פרלמן: חבר הכנסת רביבו, יש הרשימה של ישובי ספר, הקבועה

ישי פרלמן:  אנחנו חושבים שלא נכון לעשות תיקונים עכשיו באמצע המלחמה, ברשימה הקבועה, שתהיה רלוונטית באופן כללי

ישי פרלמן:  נעשה מחשבה על זה אחרי המלחמה

אליהו (אלי) רביבו: אני מדבר אתכם על זה תשועה חודשים

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא מקבל דברים כגזירת גורל

אליהו (אלי) רביבו:  אם יש ישובים במרכז הארץ שמוגדרים כישוב ספר, אשמח לדעת מה הפרמטר שהכניס אותם ועל אותו פרמטר לומר למה ישובים אחרים לא נכנסים כשהם בהגדרות הרבה יותר חריגות מהם

ישי פרלמן: אנו חושבים שלא נכון לעשות את הדיון הזה כעת

ישי פרלמן:  הישובים שנכנסו במהלך השנים- -     

אליהו (אלי) רביבו: לא, זה לא גזירת גורל

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא כרטיס לכיוון אחד

אליהו (אלי) רביבו:  שאלתי, האם יש ישובי ספר שמצויים בלב מדינת ישראל, ובמקביל לזה הם לי כאן מסבירים לי שלא נכון להכניס ולהוציא בימים האלה, ואני אומר שבמשך שמונה, תשעה חודשים אני מנסה להבין את הרציונל והאם מי שנכנס זה כרטיס לכיוון אחד

אליהו (אלי) רביבו:  יכול להיות שהיה נכנס כי פעם הגבול היה במקום מסוים, והיום כבר לא עובר שם, והוא לב הארץ

משה גפני: אפשר לקיים על זה דיון נפרד

אליהו (אלי) רביבו: אבל עכשיו הוא מבקש להכניס ישובים שיהיו מוכרים כישובי ספר

אליהו (אלי) רביבו:  על הדרך להבין למה מקום כמו באר מלכה – לא הסביר לי

אליהו (אלי) רביבו:  300 מטר מהגבול

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא נקרא גבול?     

משה גפני: תוכלו להסביר שוב מה היה קודם ומה עכשיו?     

ישי פרלמן: לעכשיו זה לא משנה ההבחנה בהקשר הספציפי הזה כי צריך הפסקת פעילות

ישי פרלמן:  בישובים שהיו באזור דרום הנגב לא הייתה הפסקת פעילות שמזכה בפיצויים בכל מקרה, גם במסלול האדום אז זה לא רלוונטי לעכשיו

ישי פרלמן:  לגבי בחינה כללית של מה זה ישוב ספר והגדרות של ישובי ספר שלא רלוונטי לעכשיו אנו חושבים שלא נכון לעשות זאת, גם לא באנו מוכנים

אליהו (אלי) רביבו: - - - שתענו כשתסכימו, אוכל להוכיח אתכם מול נתונים מעוותים

ינון אזולאי: אגב, אפשר להעלות את הנושא של הטבות מס?     

משה גפני: שנייה

משה גפני:  אין בעיה

משה גפני:  נשב עד הלילה

אליהו (אלי) רביבו: אני שמח לעדכן אתכם שלא טעיתי, ואכן קדש ברנע וכמהין מוגדרים כישוב ספר, על ידכם, ואילו באר מלכה ועזוז שאין ביניהם מרחק של מטר, לא מוגדרים כישוב ספר

רמי יצקן: לא ישוב ספר, ולפי תקנות מס רכוש

אליהו (אלי) רביבו: אם תושב מקום מאוד פעיל, חבר מועצה נבחר, לא לומר יושבי-ראש מועצות אומרים לי שמוגדרים כישובי ספר וככאלה, אתם אומרים לי שלא, יכול להיות שמדובר על מדינה אחרת ביקום אחר בזמן אחר

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה לדעת

משה גפני: אתה מעלה דבר נכון

משה גפני:  אבל יש לעשות על זה דיון

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה שייכנס לפרוטוקול, שחרף העובדה שהנציגים המוסמכים עומדים על כך, שקדש ברנע וכמהין לא מוגדרים כישוב ספר ולא מוכרים ככאלה- -      

רמי יצקן: אדוני הזכיר את קדש ברנע ובאר מלכה

אליהו (אלי) רביבו: לא

אליהו (אלי) רביבו:  נסדר את זה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מדבר על קדש ברנע וכמהין

רמי יצקן: כמהין הוא ישוב ספר

רמי יצקן:  קדש ברנע – אינו

אליהו (אלי) רביבו: נציגים רשמיים של המקום אומרים לי שכן

אליהו (אלי) רביבו:  אגב, בהתחלה אמרתם שגם כמהין לא, אבל איך יכול להיות שכמהין כן ובאר מלכה לא? תסבירו לי

אליהו (אלי) רביבו:  מה הפרמטר? הרי הדיון הזה בא להגדיר כניסת ישובים

אליהו (אלי) רביבו:  אני בעד, אבל על הדרך מבקש לדעת מה הפרמטר שמזכה ישוב להיות מוכר ומוגדר כישוב ספר ומה לא? שאבין איך לצפות ולמה? אתם לא רוצים לענות אז תסבירו לי איך יכול להיות שאחד שכן לשני, אחד עוד יותר קרוב לגבול, הגדר שלו על הגבול

מטי צרפתי הרכבי: גם ספיר ושחרות וערבה תיכונה

ישי פרלמן: אין לנו פה נתונים

ישי פרלמן:  לא התכוננו לדיון כללי על זה כי אין להם קשר לנוסח

ישי פרלמן:  אין לנו יכולת להסביר

משה גפני: נצטרך לעשות על זה דיון נפרד

משה גפני:  אני חושב שזה נכון

ליאת נויבירט: אני העליתי פה את הנושא של חבל יתיר

ליאת נויבירט:  ביתיר שי דיבר עכשיו על הפסקת פעילות

ליאת נויבירט:  בחבל יתיר הייתה הפסקת פעילות מוחלטת בעקבות צווים של הצבא

ליאת נויבירט:  האזור היה סגור לגמרי, נסגרו המעברים של יהודה ושומרון

ליאת נויבירט:  מעבר מיתר היה סגור

ליאת נויבירט:  כל המפעלים והמחבצות שיש שם לא יכלו לעבוד

ליאת נויבירט:  הם לא מופיעים בתקנות כזכאים לפיצויים בגין נזקים אזור ירוק, והבקשה שלנו להכניס אותם

משה גפני: תשובה

ישי פרלמן: אעביר את זה הלאה ואבדוק עם הגורמים הביטחוניים

ליאת נויבירט: אנו מחכים למכתב מהצבא

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך, ניצני סיני בפנים?     

ישי פרלמן: כשנקבל את הנתונים- -      

אליהו (אלי) רביבו: תענו לי אם ניצני סיני ישוב ספר

אליהו (אלי) רביבו:  תבינו למה אני מתעקש על זה

שולמית אלוני: כן

אליהו (אלי) רביבו: שהם יענו לי

משה גפני: תשובה

ישי פרלמן: כן

אליהו (אלי) רביבו: ניצני סיני הוא קדש ברנע

אליהו (אלי) רביבו:  יש לו שני שמות

אליהו (אלי) רביבו:  זה אותו ישוב

אליהו (אלי) רביבו:  זה שם נוסף

אליהו (אלי) רביבו:  למה עונים לי שלא? אם אנו מכירים את המפה - כשיש סלקציה בין ארבעה ישובים, כולם חופפים, כולם באותם תנאים, והיה מי שצעק מספיק בשביל אחד אבל בשביל השני לא – הוא לא נכנס

אליהו (אלי) רביבו:  באר מלכה ועזוז לא

משה גפני: הוא צודק

משה גפני:  נקיים על זה דיון

אליהו (אלי) רביבו: הם שכנים, צמודים

אליהו (אלי) רביבו:  יש להם גדר משותפת

משה גפני: נרשם בפרוטוקול

משה גפני:  אני רוצה לחזור לתקנות הקודמות

משה גפני:  הבעיה שהייתה עם נושא החקלאות - נקיים דיון נפרד

משה גפני:  לא לעכב את התקנות

משה גפני:  תודה

ולדימיר בליאק: גם לי יש שאלה על זה

משה גפני: יש לי פה ערימת שאלות על זה

משה גפני:  מקבל מכתבים כל הזמן בצדק

משה גפני:  היה ויכוח בעניין הזה

משה גפני:  היה סיכום שיעלו את התקרה בחקלאות ל-7

משה גפני: 5 מיליון

משה גפני:  אומר משרד האוצר, שיש בעיה

משה גפני:  הגיעו לסיכום

משה גפני:  הסיכום הוא שאנו משאירים את זה כמו שהוא

משה גפני:  מעלים את המקדם כפי שדיברנו קודם ל-7

משה גפני: 5, לא 6

משה גפני: 1

משה גפני:  משאירים את זה כך

משה גפני:  אני מבקש שתהיה התחייבות שלכם על מסלולים ורודים תוך שלושה שבועות

דובי אמיתי: סיכמנו עוד דבר אחד עם נציג אגף התקציבים – שזה יהיה במתווה האדום עם קאפ של 600 והתחייבות של מס רכוש לסיים אתנו תוך שלושה שבועות את כלל המסלולים הוורודים בכלל הענפים

משה גפני: מאה אחוז

משה גפני:  אני שמח שהגעתם להסכמה

ישי פרלמן: הכוונה ב-600 זה תוספת סכום התקרה הקבוע בהגדרת הוצאות מזכות, סעיף 38ג לחוק לגבי אותו עוסק

ישי פרלמן:  גם האדום כבר הוקרא בוועדה ואושר

דובי אמיתי: שיתחייב לפרוטוקול

רמי יצקן: ובלבד שדובי לא יערים קשיים נשתדל לעמוד בזה

רמי יצקן:  לגמרי כן

דובי אמיתי: אחרי שהתפרצתי אני חייב פה, אנשי מס רכוש, שבאמת, מלמעלה עד למטה, מאמיר דהן, חמי, ניר, אורן, אני רוצה לומר לכם, מה שהם עוברים להצדיע להם, והמון תודה

משה גפני: תודה

משה גפני:  ולדימיר, בבקשה

ולדימיר בליאק: אני מצטרף לתודות של דובי אמיתי עם המון הערכה אליכם

ולדימיר בליאק:  לצערי אני חושב שביטול הלכה למעשה של מסלול המחזורים בטווח 7

ולדימיר בליאק: 40 בדצמבר, בבאר שבע, בנתיבות, באופקים, זה צעד לא נכון

ולדימיר בליאק:  אני עדיין חושב שהמקדם הנכון הוא בין 80% ל-85%

ולדימיר בליאק:  לדעתי, ביטול מסלול המחזורים בדצמבר בטווח 7

ולדימיר בליאק: 40 לבאר שבע, נתיבות ואופקים הוא צעד לא נכון

ולדימיר בליאק:  המקדם הנכון הוא בין 80% ל-85%

ולדימיר בליאק:  לא נוכל להצביע בעד, אבל גם לא נצביע נגד, כי אין לנו שום כוונה לעכב את הפיצויים

ולדימיר בליאק:  תודה

משה גפני: תודה

משה גפני:  עובר להצבעות על שלוש התקנות מס רכוש

שולמית אלוני: צריך לעשות התאמות אבל נקרא אחד-אחד

שולמית אלוני:  תתחיל מתיקון מס' 2

משה גפני: הצעת תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"ד-2024

משה גפני:  עם כל השינויים שנכנסו

משה גפני:  מי בעד אישור התקנות – ירים את ידו

משה גפני:  מי נגד? מי נמנע?     הצבעה     

משה גפני: התקנות אושרו

שולמית אלוני: לא קיבלנו תשובה מה קורה אם ייכנסו יישובים נוספים בהתאם להוראות הצבא

ישי פרלמן: לא ניצור אפליה בין ישובים

ישי פרלמן:  כשיש ישוב חדש, נבחן

ליאת נויבירט: מתי זה יקרה? 	 

משה גפני: אני לא מצביע על התקנות האחרונות

אליהו (אלי) רביבו: אני מדבר על מתן זכאות ומסלול אדום לעסקים

משה גפני: הבנתי

משה גפני:  הצבעתי 1, אצביע 2, ואני מחכה בשלישי לתשובה

משה גפני:  לא תקבל תשובה אבל לא חשוב

אליהו (אלי) רביבו: אני הנחתי שההצבעה שהצבענו עליה כרגע מתייחסת למתן זכאות למסלול אדום לעסקים על פי מדרגות ואדום

אליהו (אלי) רביבו:  הסביר לי הרגע היושב-ראש, לכן הצבעתי נמנע

אליהו (אלי) רביבו:  הסביר היושב-ראש שהיחידה שלגביה אני ממתין להתייחסות היא בשלישית ,לכן העברתי לבעד, ולקראת השלישית אני מבקש שנקבל התייחסות שתניח את הדעת, שלא יתקתקו אותנו כאילו אנו מובנים מאליו

גל ברנס: יו"ר הוועדה, אנו צריכים לעשות תיקון, בהמשך להסכמה על מה שאמרנו על החקלאות, כרגע מה שישי הקריא – בתיקון 2, התחייבנו עד דצמבר, צריך לתקן שיהיה גם בדצמבר חישוב לפי אדום, שהתקופה המזכה לחישוב האדום תהיה עד סוף דצמבר

ישי פרלמן: עשינו הבחנה

ישי פרלמן:  בשני המקרים יהיה אותו דבר כאשר ההבדל בין הישובים שבאזור שנפגע בדצמבר לבין ישובים אחרים יהיה בתקרה

ישי פרלמן:  אבל החישוב יהיה על נובמבר ודצמבר

משה גפני: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל)(הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ד-2024

שולמית אלוני: זה התקנות שעליהן קיימנו דיון בשבוע שעבר

שולמית אלוני:  פה בסעיף 1(1) – זה מתייחס לישובים שמפונים, ולהוספת חמישה ישובים נוספים לתוספת הרביעית

שולמית אלוני:  בסעיף 1(1) יש לתקן כך שיהיה לפי המאוחר במקום לפי המוקדם

שולמית אלוני:  זה יהיה לפי החלטת ממשלה שחלה לגבי ישוב שבו מתגורר העובד לרבות החלטת ממשלה שמאריכה אותה או עד יום 29

שולמית אלוני: 2

שולמית אלוני: 24 לפי המאוחר

ישי פרלמן: לא, פשוט להוריד את התאריך

ישי פרלמן:  עד סוף תקופת הפינוי

גל ברנס: אנו לא יכולים לפצות כשאין פינוי

שולמית אלוני: ואז לא תחזרו לפה?     

ישי פרלמן: כל עוד הוא מפונה

ישי פרלמן:  לא רק עד פברואר

ישי פרלמן:  יותר מזה

ישי פרלמן:  כל עוד הם מפונים, יקבלו

ישי פרלמן:  לא עד סוף פברואר

ינון אזולאי: כלומר אם תהיה החלטת ממשלה שמאריכה את הפינוי שלה יקבלו גם בלי לבוא לפה?     

ישי פרלמן: היו ישובים שחזרו

גל ברנס: זה משהו שונה

שולמית אלוני: מה היה קורה במצב הזה, אם יש ישוב שחזר? לא היה מקבל בכל מקרה עד פברואר?     

ישי פרלמן: היה לפי המוקדם

שולמית אלוני: בהמשך, בפסקה (2ב)(1), זה ההתייחסות לתקופה הקובעת

שולמית אלוני:  כרגע הנוסח שמתייחס לתקופה שעד יום 31

שולמית אלוני: 10

שולמית אלוני: 23

ישי פרלמן: זה כאילו עושים תיקון אחד אחרי השני

שולמית אלוני: מבחינתכם יישאר פה ויתוקן בתיקון מס' 2, ואז יעלה עליו, ובפסקה (2) בהמשך תיקנו כבר ל-29

שולמית אלוני: 2

שולמית אלוני: 24 לפי המוקדם – צריך גם שם להתאים לרישא

שולמית אלוני:  להוריד את התאריך

משה גפני: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל)(הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ד-2024

משה גפני:  מי בעד אישור התקנות – ירים את ידו

משה גפני:  מי נגד? מי נמנע?     הצבעה     

משה גפני: התקנות אושרו

משה גפני:  התקנות האחרונות, ותחזור על השאלה במשפט אחד

משה גפני:  תשאל את השאלה, אני רוצה תשובה והולך להצבעה

משה גפני:  אם אין תשובה לא נצביע

משה גפני:  בלי נדר

משה גפני:  אנשים מחכים לכסף

אליהו (אלי) רביבו: אי אפשר תמיד להביא אותי לרגע ההצבעה ואז לומר: אם אתה מעכב אנשים יסבלו ולא יהיה כסף

אליהו (אלי) רביבו:  שלא יהיה כסף

אליהו (אלי) רביבו:  כולנו נסבול יחד, כולנו נהנה יחד

אליהו (אלי) רביבו:  הכול עניינית

אליהו (אלי) רביבו:  לגישתי, עסק שבשל אילוצי ביטחון נפגעה פעילותו בהיקף כזה או אחר, והמדינה משפה אותו, ומכירה בו במסלול אדום, בדיוק לפי אותו עיקרון, עסק שנפגעה פעילותו גם אם אתם מגדירים את זה שלא בשל אילוצי ביטחון, אבל המדינה יכלה לתת מענה ולא נתנה, תואיל להכיר בו המדינה ולשפות אותו במסלול אדום

אליהו (אלי) רביבו:  אבהיר למה כוונתי, כדי שהתשובה תהיה ברורה כמו השאלה

אליהו (אלי) רביבו:  מסעדה שלא יכלה לפתוח שעריה רק כי אין לה עובדי ניקיון חלף פלסטינים שאתם כמדינה, אתם כממשלה יכולתם לתת לה מענה, תספו אותה על הפסד רווח ולא על הפסד הכנסה

אליהו (אלי) רביבו:  מטע אבוקדו שלא נקטף רק כי לא נתתם להם מענה הולם – כנ"ל

אליהו (אלי) רביבו:  אותו דבר פרדסים

אליהו (אלי) רביבו:  פרדס לא משנה אם נמצא ב-0

אליהו (אלי) רביבו: 0, 0

אליהו (אלי) רביבו: 4 או 90 ק"מ מהגבול אבל העסק שלו בנוי בעונה הזאת על ידיים עובדות פלסטיניות, ובשל אילוצים כאלה ואחרים פלסטינים לא נכנסים, ולא נתתם להם הקצאה כשהתחננתי בפניכם שתיתנו הקצאה, תואילו לשלם להם על הפסד רווח ולא רק הפסד הכנסה

אליהו (אלי) רביבו:  עכשיו אני מספיק ברור? דובי, זה ברור לך? אורי, מבטא? חברת הכנסת מטי הרכבי? יופי

אליהו (אלי) רביבו:  אם לא תיתנו על זה מענה, אתם מקבלים נגד אחד ענק

אליהו (אלי) רביבו:  בואו תתחילו

אליהו (אלי) רביבו:  הזחיחות הזאת תעבור יום אחד

משה גפני: תשובה

גל ברנס: לא נתקלנו בשאלה הזאת עד עכשיו

גל ברנס:  אני לא יודע את התשובה

אליהו (אלי) רביבו: נחכה

אליהו (אלי) רביבו:  מבטיח לך שכולם יצביעו נגד אם לא נקבל תשובה מניחה את הדעת

אליהו (אלי) רביבו:  אל תאתגר אותי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מסתדר עם חבריי לקואליציה

אליהו (אלי) רביבו:  להבדיל מכם, אנחנו באמת דואגים לעסקים, לא רק לכותרות

ולדימיר בליאק: כן, ראינו את בעלי העסקים

ולדימיר בליאק:  אתם דואגים רק לכספים הקואליציוניים שלכם ולמשרדים המיותרים שלכם

ולדימיר בליאק:  זה הדבר היחיד

ולדימיר בליאק:  אל תבלבל את המוח

אליהו (אלי) רביבו: אין בעיה

אליהו (אלי) רביבו:  תחזקו

ולדימיר בליאק: תחזקו

ולדימיר בליאק:  לך תצביע נגד התקציב

ולדימיר בליאק:  אמרת לי שהמשרדים המיותרים והכספים הקואליציוניים ב-2023 לא תואמים את ערכי הליכוד

ולדימיר בליאק:  מה עשית? הצבעת בעד

ולדימיר בליאק:  תודה רבה

ולדימיר בליאק:  אז אל תבלבל את המוח

ולדימיר בליאק:  שלא יתחיל איתי עכשיו

משה גפני: מה הוויכוח הזה? חבר הכנסת רביבו, האופוזיציה במקרה הזה

ולדימיר בליאק: הממשלה שלכם

ולדימיר בליאק:  חוצפן

ולדימיר בליאק:  פירקו את המדינה הממשלה שלכם

גל ברנס: יש עסקים בכל הארץ שנפגעו מסיבות שונות, ולכן באה הממשלה לראשונה אי פעם במצב לוחמה ונתנה מענה לכלל הארץ

גל ברנס:  המענה שופר בוועדה משמעותית בדיונים על החקיקה ולכלל העסקים בארץ יש מענקים בהיקף מאוד משמעותי לכל החודשים אוקטובר, נובמבר ודצמבר כפי שאישרה הוועדה

גל ברנס:  התקנות יוחסו למקומות שבהם הייתה מגבלות פיקוד העורף, זה הרציונל

גל ברנס:  לפי זה ניתן

גל ברנס:  גם למי שיש פגיעות שלא קשורות לפיקוד העורף ניתן מענה בהתאם לחוק שאושר בוועדה

אליהו (אלי) רביבו: המענה לא תואם את הנזק ואת הנסיבות

גל ברנס: אנו לא יודעים להבחין כך

גל ברנס:  יש לנו הבחנות של פיקוד העורף

אליהו (אלי) רביבו: אז נקבע פרמטר שעסק שיודע להוכיח שפגיעתו כתוצאה ממתן מענה של המדינה כשיכלה לתת מענה, למשל הקצאת ידיים עובדות זרות, ישופה במסלול אדום

דובי אמיתי: אין ספק שיש עסקים שלא נמצאים באזור מפונה או ישובי ספר או מה שקבענו 09, 07, יש עסקים שהפגיעה בהם היא אנושה

דובי אמיתי:  אחד הכלים שהסמכנו את מנהל מס רכוש שנקרא המנהל, להגדיל את ההוצאה הקבועה במקדם של 1

דובי אמיתי: 5 לטובת אותם עסקים

דובי אמיתי:  זה המקסימום שבזמנו אתם ואנחנו הצלחנו- -     

אליהו (אלי) רביבו: בזמנו המדינה- -     

דובי אמיתי: לא בזמנו

דובי אמיתי:  זה באישור תזכיר החוק שישבנו פה כולנו והצלחנו לקדם את זה עבור אותם עסקים

אליהו (אלי) רביבו: אני חוזר ומבהיר, שכשישבנו על המדוכה הנזקים עדיין לא היו בהיקף כזה

אליהו (אלי) רביבו:  המענה שהמדינה יכלה לתת עדיין לא היה מעשה עשוי

אליהו (אלי) רביבו:  עכשיו זה מעשה עשוי

אליהו (אלי) רביבו:  התרעתי והסברתי לכל הנציגים הממשלתיים הרלוונטיים, שאם לא יידעו לתת מענה היכן שיכולים לתת מענה, הם יצטרכו לשאת בעול

אליהו (אלי) רביבו:  כולנו נצטרך כמשלמי מיסים לשאת בעול ולשפות את אותם עסקים על הפסד רווח ולא רק על הפסד הכנסה

אליהו (אלי) רביבו:  שמישהו יבוא ויסתור את הגישה הזו, אני מזמין אותו

דובי אמיתי: אני האחרון שאתנגד

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה

אליהו (אלי) רביבו:  רוצה לדעת מה עמדת מר גינדי

דובי אמיתי: אני האחרון שיתנגד למה שאמרת על פיצוי בגין אובדן הרווח

דובי אמיתי:  הראשון שיתמוך בזה

אליהו (אלי) רביבו: אני מציע שההצבעה תוכל להתקיים רק אחרי שהם ייתנו מענה

אליהו (אלי) רביבו:  הזהרתי מראש

אליהו (אלי) רביבו:  לא נתנו מענה

אליהו (אלי) רביבו:  הם ענו את מה שהכינו

אליהו (אלי) רביבו:  לא מתייחסים למה שאני צורח עליו מינימום חודשיים

אליהו (אלי) רביבו:  אני מזהיר, מעל כל במה אפשרית

אליהו (אלי) רביבו:  הוועדה הזו באה לפקח על עבודת הממשלה ומשרד האוצר ואני עושה זאת פה

גל ברנס: לעניין העסקת עובדים כן נתנו מענה

אליהו (אלי) רביבו: לא

אליהו (אלי) רביבו:  נתת מענה חלף פלסטינים כן או לא? תראה לי

אליהו (אלי) רביבו:  אם נתת אני בעד

אליהו (אלי) רביבו:  קדימה

אליהו (אלי) רביבו:  תן לי מענה

גל ברנס: לשני הענפים העיקריים ניתן מענק- - - בהיקפים של באזורים של עוטף- -     

אליהו (אלי) רביבו: אם ענף הבנייה קיבל מענה, וקיבל מענה באמצעות הבאת בי טו בי, ולא הביאו - לא יכולים לפנות ואפילו לא בציוץ מסיבה אחת פשוטה: הם אשמים

אליהו (אלי) רביבו:  מי אשם - התאגידים

אליהו (אלי) רביבו:  אה הנשכניים שמפחידים אתכם - אותי לא מפחידים

אליהו (אלי) רביבו:  נתייחס לזה

אליהו (אלי) רביבו:  לא מדבר בשמם, לא מדבר למענם

אליהו (אלי) רביבו:  חקלאי שיש לו מכסה פנויה ולא הביא זו בעיה שלו - לא שלי

אליהו (אלי) רביבו:  חקלאי שאין לו מכסה פנויה כי היה מעסיק פלסטינים, ולא נתת לו מענה חלף פלסטינים - תבוא איתו חשבון

אליהו (אלי) רביבו:  חברת ניקיון, שהעסיקה פלסטינים, ולא יכולים להעסיק פלסטינים ונפגעו - תשפה אותם

אליהו (אלי) רביבו:  מסעדה שלא יכלה לפתוח שעריה רק כי לא הקצית לו מכסה לעובדי ניקיון חלף פלסטינים - תשפה אותם

אליהו (אלי) רביבו:  הזהרתי אתכם שנגיע לצומת הזה

אליהו (אלי) רביבו:  לא האמנתם לי

אליהו (אלי) רביבו:  אפילו חלק מחבריי חשבו שאתקפל

אליהו (אלי) רביבו:  לא אתקפל

אליהו (אלי) רביבו:  בואו נבדוק את זה

משה גפני: חבר הכנסת רביבו, גם אני פה

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל אתה

אליהו (אלי) רביבו:  ביקשת שאבטא את עמדתי – ביטאתי אותה

משה גפני: אני איתך

משה גפני:  אתה מעלה דבר נכון

משה גפני:  הם לא יכולים לתת לך תשובה מעבר למה שנתנו

אליהו (אלי) רביבו: אז עכשיו אי אפשר להצביע

משה גפני: המציאות הזו היא גבוהה עליהם

משה גפני:  היא לא בדרג שלהם

משה גפני:  היא בדרג של שרי הממשלה, אולי אפילו ראש הממשלה, אולי שר האוצר

אליהו (אלי) רביבו: שיבואו לפה

משה גפני: אני יודע, יש אנשים שרעבים ללחם

משה גפני:  אם לא מאשרים את התקנות האלה – יש לך ויכוח איתם, שהם לא יודעים לענות לך, או אין להם סמכות לענות לך ואנו מעכבים את הכסף של אנשים שזקוקים לפיצויים האלה

משה גפני:  לכן אני מבקש ממך - נמשיך את הדיון הזה ולא איתם

אליהו (אלי) רביבו: הדינמיקה הזו ידועה לי, מכובדי

אליהו (אלי) רביבו:  תמיד אנו מגיעים לנקודת האל חזור, לדקה 99, ואנשים נואקים

משה גפני: אין לנו יכולת אחרת

אליהו (אלי) רביבו: ואז העקרונות שעל בסיסם אני מנסה לבטא את חוסר הצדק, מתפספסים להם, כי אחרת אנשים יקרסו

משה גפני: לכן לא נאשר את התקנות? מתי נאשר את התקנות?     

אליהו (אלי) רביבו: אפשר עכשיו

אליהו (אלי) רביבו:  הם יכולים להשיב לי, שעסק שיוכיח שהפגיעה שלו באופן ישיר בשל חוסר מתן מענה מהממשלה, ישופה כמסלול אדום, בלי שום קשר למיקומו הגיאוגרפי

חמד עמאר: האם בסמכותם להשיב או לא? אם לא, פנו לשר

חמד עמאר:  אתם חלק מהממשלה

גל ברנס: אנו לא יודעים לבדוק איזה קריטריון

גל ברנס:  זה לא נעשה מעולם

גל ברנס:  אני לא יודע לתת תשובה מעכשיו לעכשיו

גל ברנס:  זכאים למענק של כלל הארץ לפי קריטריון נורמטיבי שנקבע

גל ברנס:  מי שהוגבל במגבלות פיקוד העורף זה התקנות שנותנות לו מענה

גל ברנס:  יש הרבה סיבות שעסקים נפגעו

גל ברנס:  אנו לא יודעים לבחון פרטנית כל סיבה, לכן נתנו מענה

משה גפני: אתם יכולים לתת לנו תשובה על מה שהעלה חבר הכנסת רביבו בתוך כמה ימים?     

אליהו (אלי) רביבו: נתתי לו דוגמה – אני נותן אותה לך

אליהו (אלי) רביבו:  10 דונם פרדס סמוך גדר יש לו נזק

אליהו (אלי) רביבו:  אותו נזק יש לעשרה דונם במודיעין

אליהו (אלי) רביבו:  לא וידע אם יש שם בכלל פרדסים

אליהו (אלי) רביבו:  יקבל אותו שיפוי? לא

אליהו (אלי) רביבו:  למה? כי לא סמוך גדר

אליהו (אלי) רביבו:  אבל אותו פרדס במודיעין לא יכל לקטוף את הפרי, ונבל לו רק כי לא נתת לו כממשלה מענה לידיים עובדות חלף פלסטינים

אליהו (אלי) רביבו:  תנו לי מענה על זה

גל ברנס: נתנו לכל פרדס- - - כבר בתחילת המלחמה נתנו מענה לכלל העסקים בתחום החקלאות

אליהו (אלי) רביבו: שאלתי אותך שאלה פרטנית

אליהו (אלי) רביבו:  תן לי דוגמה

אליהו (אלי) רביבו:  תן לי מענה

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה צדק

אליהו (אלי) רביבו:  תנו לי צדק

אליהו (אלי) רביבו:  תגיד לפרוטוקול שאתה לא רוצה לתת מענה לעסקים שקורסים

חמד עמאר: יש אנשים רעבים ללחם

אליהו (אלי) רביבו: תגיד: אני חמד עמאר לא רוצה לתת מענה לעסקים שקורסים רק כי לא קיבלו מענה

חמד עמאר: אני  לא ממשלה

חמד עמאר:  אתה ממשלה

חמד עמאר:  אני רוצה לתת לאנשים רעבים שמחכים יותר מחודש וחצי

אליהו (אלי) רביבו: תבדוק אם אתה בתפקיד הנכון

אליהו (אלי) רביבו:  אל תהיה בובה פה

אליהו (אלי) רביבו:  אתה מסתכל עליי כאילו אני עובד שלך

אליהו (אלי) רביבו:  אתה צריך לצעוק את הצעקה שלי

אליהו (אלי) רביבו:  שמעת? איפה לשכת המסחר והתעשייה? אני לא בא לריב את המריבות של כולכם

דובי אמיתי: חבר הכנסת רביבו, אני יודע בדיוק על מה אתה מדבר, מעריך את זה מאוד

דובי אמיתי:  אני רוצה בהזדמנות זו לומר גם לנציגי מס רכוש ולאגף התקציבים - אחד הדברים שנמצאים בחוק זה שעלינו העסקים מוטל גם מזעור הנזק

דובי אמיתי:  זה מוכר לכם

דובי אמיתי:  לכן מה שחבר הכנסת רביבו אומר, אנו לא נוכל לשנות כרגע את התקנות לטעמי

דובי אמיתי:  חובתנו, וזה מה שאני מבקש מחברי הכנסת לאשר כמה שיותר מהר

דובי אמיתי:  מצד שני, אני חושב שכן בסמכותך גל, אגף התקציבים, לתת מענה כרגע לידיים העובדות שחבר הכנסת רביבו נלחם עליהם, והוא מקיים פה דיונים בשעות לא שעות, וכרגע אנו נתקלים בקושי וצריכים להגדיל את מכסת העובדים הזרים כתוצאה מכניסתם של הפלסטינים, וזאת כדי למזער את הנזק ולא להוציא את כל הכסף מהמדינה

דובי אמיתי:  לכן אתה צריך להצהיר פה לטעמי, כאגף התקציבים שבפרק זמן ממש סביר יושבים עם הוועדה, מוצאים את הפתרונות של הבאת עובדים זרים לכל הענפים כפי שמיפה את זה ונתפח את זה ומביאים את זה כרגע בבי טו בי, ולא דרך הסכמים מסובכים

דובי אמיתי:  להערכתי אם תיתן פה את המילה הזו שתוך פרק זמן סביר, נוכל להצביע על התקנות ונבוא עם בשורה למדינת ישראל שהגיע הזמן שנאשר אותם כבר

דובי אמיתי:  זו בקשתי ואני חושב שכך אפשר לגמור את כל האירוע הזה

משה גפני: ביקשתי את זה ממך קודם

משה גפני:  מבקש תשובה

גל ברנס: אני לא אחראי על הנושא באגף התקציבים אבל אנחנו תמיד יושבים כמה שיותר מהר על כל נושא

אורי אור: זה נגרר ונגרר, שלושה חודשים

אורי אור:  אני יודע שהוא לא אחראי על זה אבל מהיום הראשון התרענו

אליהו (אלי) רביבו: לא רוצה פיצויים

אליהו (אלי) רביבו:  זה-זה

אורי אור: ההצעה של דובי היא מצוינת

אליהו (אלי) רביבו: אני מקבל אותה

אליהו (אלי) רביבו:  הוא לא מוכן לתת לך גרנטי

גל ברנס: לומר שנשב כמובן שאני מוכן להתחייב

אורי אור: לא רק נשב

אורי אור:  צריך להביא החלטת מחליטים נוספת לממשלה

משה גפני: אני מבקש תשובה עד שמגיע לפה התקציב, תשובה על הבקשה הזאת שנסחבת כבר שלושה חודשים

משה גפני:  תודה רבה

\קריאה: או תביאו עובדים או תפצו

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק

אליהו (אלי) רביבו:  זה מה שאני אומר

אליהו (אלי) רביבו:  לא ביקשתי פתרונות קסם

אליהו (אלי) רביבו:  אצלי בוועדה אני לא פותח את זה ואני מזהיר - נגיע לשם

אליהו (אלי) רביבו:  בואו נתעורר בזמן

משה גפני: הודעה בדבר יישוב ספר לפי חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961

שולמית אלוני: פה הייתה לנו שאלה לגבי הסיפא

שולמית אלוני:  כרגע ההודעה מתייחסת עד סיום תקופת הפינוי

שולמית אלוני:  השאלה אם מתאימים את זה גם למה שנעשה בהודעת הספר לאשקלון ומפקיעים כך שיהיה - בהודעה הקודמת של ישובי הספר- - -     

ישי פרלמן: אנחנו מעדיפים את הנוסח שהבאנו

שולמית אלוני: יש לזה משמעות, אם ממילא לא חל מצב הלחימה?      

ישי פרלמן: אם זו עמדת הוועדה, מסכימים להאריך בשנה כמו באשקלון ובמפקיעים

שולמית אלוני: אין לזה נפקות מעבר למצב הלחימה

ליאת נויבירט: לבדוק את חבל יתיר

ליאת נויבירט:  מה שדיברנו

ישי פרלמן: אמרנו שנבדוק

משה גפני: מאה אחוז

משה גפני:  מי בעד אישור ההודעה כפי שסוכם – ירים את ידו

משה גפני:  מי נגד? מי נמנע?          הצבעה         

משה גפני: נמנע אחד

משה גפני:  ההודעה אושרה

משה גפני:  שלוש התקנות אושרו, שתי תקנות והודעה

משה גפני:  אני מבקש את התשובה שתיתנו מהר

משה גפני:  הפסקה 10 דקות