ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 230, 2024-01-16 00:00

שמחה רוטמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט

שמחה רוטמן:  על סדר הים צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון), התשפ"ג-2023 – נתיבות

שמחה רוטמן:  חשבנו שזאת תהיה הסיבה היחידה שנתיבות תהיה בכותרות היום ולצערנו זה לא המצב

שמחה רוטמן:  אנחנו כמובן משתתפים בכל מה שעובר על תושבי העיר ושולחים מכאן את ברכתנו שזה יהיה המטח האחרון

שמחה רוטמן:  חשוב לי לומר – לבקשת ראש העיר – שלא נעכב את מה שהם מבקשים מאיתנו כבר הרבה זמן

שמחה רוטמן:  ביום כזה יכול להיות שהיינו מאיצים אבל מאחר ומראש תכננו, אז בוודאי שהנושא הה יקבל מענה

שמחה רוטמן:  אולי כדאי שנוסיף איזו עבירה לגבי מישהו שמשאיר טיל בתחומי העיר

שמחה רוטמן:  אני מקווה שמחלקת הגבייה של נתיבות תגבה באדיבות צה"ל את החוב הזה

סטלה לוי: זה קרה 100 מטרים ממחלקת הגבייה

שמחה רוטמן: כאשר מנסים להחליש את מחלקת הגבייה, אנחנו באים לחזק אותה

שמחה רוטמן:  בעזרת השם את הקנס על מה שנעשה היום בנתיבות, אני מקווה שכוחותינו יגבו בהקדם האפשרי בריבית דריבית

שמחה רוטמן:      אנחנו נשתדל כרגיל לעבור על הצו בצורה יסודית

שמחה רוטמן:  חלק מהדברים מוכרים לנו מערים אחרות וחלק דורשים התייחסות לגופה

שמחה רוטמן:      טליה, את רוצה לעזור לנו?     

טליה ג'מאל: כן

טליה ג'מאל:  אני מציעה שניתן לנציגי העיר להציג את הנושא

סטלה לוי: שלום רב

סטלה לוי:  נמצא כאן מנהל אגף הביטחון יוגב חזן

שמחה רוטמן: נפגשנו

שמחה רוטמן:  כבר קיבלת ממנו מחמאות בדיון אחר שהיה כאן לפני כשבוע על הסמכות של מחלקת הביטחון, יכולותיה וכוחותיה שראיתי עת ביקרתי בנתיבות

שמחה רוטמן:  ראיתי את העשייה שם וכמה אנשים חייבים את חייהם לפעולה הברוכה שלכם

יעקב חזן: תודה

שלי טל מירון: נמצאת כאן הדס רוימי מהמחלקה המשפטית

שלי טל מירון:  אני היועץ המשפטי של העירייה

שלי טל מירון:  נמצאת כאן אביבה לוי שהיא יועצת משפטית חיצונית שליוותה אותנו בהכנת החוק הזה

שלי טל מירון:      קצת דברי רקע

שלי טל מירון:  העיר הולכת וגדלה ואדוני יודע אנחנו עומדים על כ-52,000 תושבים ואנחנו אמורים להמשיך ולגדול במסגרת הסכם גג נוסף

שלי טל מירון:  אגב, בהסכם הגג הנוכחי אנחנו מגלים יותר ויותר שאנחנו צריכים לטפל בכל מיני עבירות, בעיקר בנושא של שמירת הסדר והניקיון וכל הנושא של אשפה וטיפול במגרשים ובמקרקעין שאנשים זוכים בהם ומזניחים אותם

שלי טל מירון:  כל מה שקשור לענייני אשפה

שלי טל מירון:       היה לנו צו מועצות מאוד ישן

שלי טל מירון:  בשנת 2021 תיקנו את חוק שמירת הסדר והניקיון ומאז אנחנו מקדמים את הנושא של צו עיריות במטרה שבסופו של דבר יהיה לנו אמצעי לאכוף את אותו חוק

שלי טל מירון:      לכן אנחנו כאן ואנחנו מקווים שהיום נצלח את זה ונעביר את הצו הזה בצורה טובה ביותר, מה שיאפשר לנו להתחיל לפעול

שלי טל מירון:      כרגע אנחנו פועלים עם שני מפקחים ואני מניח שהמספר הדבר הזה יגדל ככל שבעתיד לעיר יהיה צורך יותר גדול

שמחה רוטמן: נצלול פנימה

טליה ג'מאל: בהתאם לאופן שאנחנו בדרך כלל עובדים בצווי עבירות קנס, אנחנו לא נקריא את כל הסעיפים

טליה ג'מאל:  לדיון עומד הנוסח שנמצא בפני חברי הכנסת בטבלטים ואצל יושב-ראש הוועדה הוא מודפס

טליה ג'מאל:  זה נוסח שמשקף הסכמות בין הייעוץ המשפטי לוועדה, למשרד הפנים, למשרד המשפטים ולנציגי הרשות המקומית, כך שהוא ההמלצה לדיון

טליה ג'מאל:  כאשר נצביע, נצביע עם השינויים האלה

טליה ג'מאל:  יש עוד כמה סוגיות שאנחנו מציעים לדון בהן

שמחה רוטמן: נעבור לפי סדר הסעיפים

טליה ג'מאל: יש דברים נקודתיים שסימנו שכדאי לדבר עליהם בוועדה

שמחה רוטמן: בסדר

טליה ג'מאל: אם כך, אני לוקחת אתכם לעמוד 4, לכל הנושא של סעיף 13 והעבירות מכוחו

טליה ג'מאל:  מדובר על פינוי פסולת בניין מאתר בנייה או ממקום שיפוץ

שמחה רוטמן: סליחה, כן רציתי לשאול משהו

שמחה רוטמן:  הנושא של מתקני המחזור

שמחה רוטמן:  סעיף 7(א): "לא ישליך אדם למכל ייעודי או למיתקן מיחזור אלא פסולת למיחזור" – יש כאן קנס של 165 שקלים

שמחה רוטמן:      הורדתם את הסכום וזה יפה כי לא הייתי מאשר את הסכום הגבוה, בטח כשהוא לא תואם לדברים אחרים

שמחה רוטמן:  עדיף להשליך את זה בפח, בחוץ

שמחה רוטמן:  אם הייתם משאירים את הסכום על 730, ההפרה היעילה הייתה לזרוק את הזבל מחוץ למכל המחזור כי היו משלמים פחות

שמחה רוטמן:       למיטב ידיעתי נכון להיום ההפרדה נעשית במכלים אבל אחר כך בפועל בהרבה מאוד מקומות זה לא ממש מפונה בצורה נפרדת

שמחה רוטמן:  אני לא יודע איך זה בנתיבות אבל בסופו של דבר עושים את ההפרדה ואז מערבבים

סטלה לוי: אני לא יודע להגיד לך לגבי הפחים הכתומים

סטלה לוי:  אני יודע שלגבי הקרטוניות, כן יש הפרדה ואנחנו גם מקבלים החזרים על הקרטוניות

סטלה לוי:  כרגע הפחים הכתומים, אני חושב שיש משהו במה שאדוני אומר

סטלה לוי:  כרגע

שמחה רוטמן: אני מתלבט בשאלת ההצדקה להטיל קנס על מישהו ששם בפו הכתום ולא בירוק כשבכל מקרה אחר כך זה מתערבב

סטלה לוי: אבל אנחנו צופים פני עתיד ואני מניח שזה יגיע

שמחה רוטמן: כשזה יגיע

שמחה רוטמן:  אני יודע שיש מקומות אחרים שעושים את זה

סטלה לוי: אז נתקן את החוק?     

שמחה רוטמן: אני לא אתעקש איתכם על זה אבל אני רק אומר שבמידה מסוימת הפחים האלה מלווים את חיינו כבר די הרבה זמן

שמחה רוטמן:  מילא, אמרו שיש תקופת פיילוט כדי שאנשים ילמדו וכשנראה שאין בלגאן, אז נתחיל לפעול אחרת

שמחה רוטמן:  לדעתי אנחנו כבר למעלה מעשור באירוע הזה ועדיין אנחנו נותנים כאן קנס לבן אדם על השאלה מה שהוא זרק לפח הכתום התערבב עם הפח הירוק ומתי

סטלה לוי: אני מניח שלא נאכוף את זה עד שבאמת לא יהיה שינוי

שמחה רוטמן: הלוואי

שמחה רוטמן:  זה אומר שאתה לא תאכוף את כנראה לפחות עוד עשור

שמחה רוטמן:  אם זו הצהרה, אני לגמרי זורם איתך

סטלה לוי: אני מניח שלא נאכוף את זה אלא אם כן באמת המדינה תעבור איזשהו שינוי ותתחיל אכיפה בתחום הזה ואז יהיה לי את הכלי הזה

שמחה רוטמן: אני רושם את הצהרתך לפרוטוקול?     

סטלה לוי: בסדר

שמחה רוטמן: אני אאשר לכם את זה

שמחה רוטמן:  אני רק אומר שאני מתקשה עם זה שעל ההצגה הזאת אנחנו משלמים קנסות

שמחה רוטמן:  כרגע זאת הצגה

שמחה רוטמן:  את נושא הקרטונייה אני מבין

שמחה רוטמן:  על הקרטונייה תאכוף אבל על הכתום והירוק, לא שיעברו על החוק אלא יש טעם לפגם בנושא

שמחה רוטמן:      כאמור, אני אאשר את זה

שמחה רוטמן:  היה חשוב לי לברר איך זה פועל בשטח

טליה ג'מאל: אני קופצת לעמוד 3 למטה, הקנסות מכוח סעיף 13

טליה ג'מאל:  יש כאן עניין של פינוי פסולת בניין מאתר בנייה וממקום שיפוץ

טליה ג'מאל:  לצורך הסעיף הספציפי הזה בחוק העזר יש הגדרה בסעיף קטן (ח) שמדבר על כך שלעניין סעיף זה בעל נכס הוא "בעל נכס - בעל נכס, מחזיקו או אחראי לביצוע עבודות הבנייה, ההריסה או השיפוץ, או מבצע עבודות הבנייה, בין בעצמו ובין בידי אחרים"

טליה ג'מאל:      להבנתי ממדיניות הוועדה בעבר כאן השאלה האם אנחנו לא רוצים להטיל את הקנס רק על הקבלן או על מבצע העבודה בפועל

סטלה לוי: אין לנו בעיה שזה יהיה גם על הקבלן

שמחה רוטמן: ברור שאין לכם בעיה שזה יהיה גם על הקבלן

שמחה רוטמן:  אם הייתם יכולים שזה יהיה גם עלי, זה גם היה טוב

סטלה לוי: אני אומר שגם לפי חוק התכנון והבנייה, בסופו של דבר לגבי הרחבת יריעת האחראים, יש את זה בחוק התכנון והבנייה

סטלה לוי:  הסעיף הזה די דומה לסעיף מתוך חוק התכנון והבנייה

סטלה לוי:  הרבה פעמים העבודות מתבצעות על ידי עובדים שהם לא תושבי ישראל

שמחה רוטמן: לפחות בינתיים אנחנו משתדלים לעצור את זה

שמחה רוטמן:  אני אומר שהאחראי לביצוע עבודות הבנייה, ההריסה או השיפוץ, המבצע, אלה שני גורמים: בעל הבניין, הטלת האחריות עליו, הקנס ולא העבירה עצמה, זה גם עלול לייצר כפל וגם, מעבר לכפל, לקחתי קבלן, הוא עם פועל, הוא לא פינה כמו שצריך

שמחה רוטמן:  תטילו עליו את כל הקנסות בעולם, מה אתם רוצים ממני?     

סטלה לוי: הרבה פעמים קשה לי להגיע אליו

סטלה לוי:  אני יודע מיהו בעל הנכס ובעל הנכס יכול לחזור לאותו אחד שפינה

שמחה רוטמן: אתה לא יודע מי הקבלן? אתה לא יודע מי מבצע עבודות? מי פינה ומי הוציא החוצה

סטלה לוי: אני רואה את זה שלא כדין, אז יש לי את בעל הנכס

הדס רוימי: הוא האחראי

סטלה לוי:  למצוא את הקבלן, לעשות חקירה, נראה לי שזאת דרישה מוגזמת ממפקח שיתחיל לברר מי הקבלן

אביבה לוי: בעל הנכס שעליו מוטלת העבודה לבצע את העבודה מתקשר עם קבלן בלי הסכם כדי שההוא יבצע לו את העבודות

שמחה רוטמן: השאלה למי תפנו ראשון

שמחה רוטמן:  מבחינתי זו הנקודה המשמעותית יותר

שמחה רוטמן:  למי אתם פונים ראשון

סטלה לוי: לבעל הנכס

שמחה רוטמן: זו הבעיה

שמחה רוטמן:  לפעמים בעל הנכס, קל לכם יותר לאתר אותו אבל הוא לא מונע הנזק הטוב ביותר

שמחה רוטמן:  אני קניתי דירה בנתיבות כי אני מאמין בעתיד הכלכלי של העיר

שמחה רוטמן:  אני גר בירושלים ויש לי מישהו שמטפל בדירה בנתיבות

שמחה רוטמן:  הוא עשה את השיפוץ, הוא נמצא במקום, הוא נוכח

שמחה רוטמן:  אפילו פעלתי בהתאם להוראות אחרות בחוק התכנון והבנייה, תליתי שלט על המקום, כתבתי קבלן מבצע, כתבתי מה הדרך ליצור איתו קשר בכל שעות היום והלילה, יש לו מוקד, יש לו קול ולכם משום מה יותר נוח להתקשר אלי

שמחה רוטמן:  למה? יש קבלן

סטלה לוי: ראשית, אני נותן התראה

סטלה לוי:  בסעיף הזה אני לפני כן נותן התראה

סטלה לוי:  שנית, כל מה שאדוני תיאר, אם תגיש בקשה לביטול, אנחנו נבטל

שמחה רוטמן: מה כבודה אומרת? איך עשינו במקומות אחרים?     

טליה ג'מאל: זה עניין של מדיניות

טליה ג'מאל:  בזמן האחרון לא עשינו בסעיף הזה

טליה ג'מאל:  בשבוע שעבר עשינו עם בית שאן אבל שם ממלא מקום היושב-ראש ביקש איזשהו סייג אחר לעניין מקום השיפוט שנראה לי פחות רלוונטי

טליה ג'מאל:  זה נראה לי בסדר

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אני אאשר את זה כולל ההצהרות שלכם לפרוטוקול

טליה ג'מאל: הכול נרשם

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אני אומר שאם בן אדם שילט ועשה עבודה כמו שצריך ורשום קבלן מבצע, תטילו קודם על קבלן מבצע

שמחה רוטמן:  אל תלכו קודם לבעל הנכס

אביבה לוי: חד משמעית

שמחה רוטמן: הם באו ביום שאני לא יכול לריב איתם

שמחה רוטמן:  זו בעיה

סטלה לוי: אני אתן לאדוני דוגמה ממקרה אחר שקרה לנו לפני שבוע

סטלה לוי:  קבלן שמבצע עבודות בעיר עבור בעל נכס עשה סיבוב בכיכר עם המשאית ועלה על כל הגינון

סטלה לוי:  זה לא קשור כי זה לא פינוי פסולת אבל זה אותו רעיון

סטלה לוי:  איתרנו לפי מספר הרכב

סטלה לוי:  אין תשובה

סטלה לוי:  זה מישהו מאזור ירושלים והוא בכלל לא מתייחס אלינו

סטלה לוי:  יש לי את בעל הנכס

שמחה רוטמן: זאת הרחבת אחריות

שמחה רוטמן:  אם אני לקחתי קבלן והנהג של הקבלן עשה איזו עבירה בדרך, אני אחראי על זה?     

סטלה לוי: אני אומר כאן אני פונה אליו בפנייה אזרחית אבל בסופו של דבר נוח לי להגיע לבעל הנכס

שמחה רוטמן: זה שנוח לך, זה ברור

שמחה רוטמן:  אני יודע אבל אני צריך שיהיה גם צודק וגם נכון

הדס רוימי: המטרה היא לא קנס אלא פינוי הפסולת

הדס רוימי:  אני מגיעה לבעל הנכס והוא מתקשר לקבלן

טליה ג'מאל: אנחנו בעולם של מניעת מפגעים

טליה ג'מאל:  העירייה הסכימה לעשות את ההבחנות שבדרך כלל היושב-ראש מבקש שהקנס יוטל רק אחרי ההודעה ואחרי אישור חוק העזר

טליה ג'מאל:  עשינו כאן גם צמצום לעניין המפגעים עצמם בהתאם לצרכים של העירייה

טליה ג'מאל:  נשארו כאן שני עניינים שהעירייה מבקשת להשאיר וכדאי להעלות אותם לדיון כי ההליך הזה קצת שונה מהתפיסה של היושב-ראש

טליה ג'מאל:      עמוד 7 למטה

טליה ג'מאל:  בפסקה (15) להגדרת מפגע לגבי קוצים

טליה ג'מאל:  עצם הימצאותם של קוצים זה משהו שעלול לגרום לשריפות

שמחה רוטמן: או לזחלים, או לחרקים או למזיקים

טליה ג'מאל: עצם הימצאות קוצים בנכס, כאשר נכס מוגדר גם כשחש הוא לא בנוי, זו עבירה לעניין הסעיף הזה והשאלה אם אנחנו רוצים להותיר את זה או לא

שמחה רוטמן: אני חושב שבמזג האוויר הנהוג בנתיבות קוצים יכולים בהחלט להוות מפגע כזה

טליה ג'מאל: אם כן, זה נשאר

שמחה רוטמן: כן

טליה ג'מאל: לעניין התנור, יש לנו איזשהו סטנדרט אובייקטיבי

טליה ג'מאל:  אני אקריא את פסקה (18):     "תנור, אח, קמין או כבשן, בין שהוא משמש למלאכה ובין לתכלית אחרת, שלדעת המפקח אינו מאכל כראוי את חומר הדלק בתוכו וגורם בכך לפליטת עשן או גזים במידה המזיקה או העלולה להזיק לבריאות או להוות מטרד לשכנים או לסביבה"

טליה ג'מאל:      התנאי להתקיימות העבירה הוא שיקול דעת המפקח לעניין איכול העשן

טליה ג'מאל:  לכן השאלה היא איך מכשירים את המפקח לעניין הזה

שמחה רוטמן: גם זה בכפוף להתראה

טליה ג'מאל: כן

שמחה רוטמן: מה זה הנושא "שלדעת המפקח אינו מאכל כראוי"?      

סטלה לוי: אולי נגדיר את זה כמפגעים

שמחה רוטמן: ואם הוא כן מאכל כראוי אבל הוא שורף טרפנטין?     

סטלה לוי: אולי כמפגע של ממש

שמחה רוטמן: כאן אתה בגדרי החוק ולא בגדרי הקנס

טליה ג'מאל: הכנסנו סייג

שמחה רוטמן: הסייג של ההתראה קיים

טליה ג'מאל: גם הכנסנו את הסייג שאדוני ביקש ברמת ישי לראשונה שמדבר על כך שבלבד שהמפגע עלול לסכן את חייו

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אני בעד

שמחה רוטמן:  אני רק אומר שיהיה לכם קושי בברירת הקנס, הוא יכול לומר שהוא שרף פלסטיק, הוא איכל את זה לגמרי כראוי אבל הוא שרף פלסטיק ולכן זה מסריח

שמחה רוטמן:  בסדר

שמחה רוטמן:      בעמוד 11, סעיף 69

שמחה רוטמן:  "לא יפריע אדם לבעלי חיים שאינם בבעלותו או שהם בבעלת העירייה מלהלך, לעוף או לשוט בגן, לא יטריד אדם בעל חיים, לא ייקח ולא ינסה לקחת אתו או את ביציו ולא ישים מלכודת לבעל חיים"

שמחה רוטמן:      מדובר רק על גנים ציבוריים

הדס רוימי: נכון

טליה ג'מאל: צריך להגדיר את זה כפארק או כגן ציבורי כי ההגדרה בחוק העזר, למיטב זיכרוני הרבה יותר - - -     

שמחה רוטמן: מה ההגדרה של כן?     

טליה ג'מאל: ההגדרה של גן לדעתי כוללת כל מקום שיש בו צמחייה, אם אני לא טועה

טליה ג'מאל:  אני אוודא את זה

טליה ג'מאל:  אפשר להגדיר את זה כגן ציבורי או פארק ציבורי

אביבה לוי: כן

שמחה רוטמן: זה צריך להיות גן ציבורי ופארק ציבורי

סטלה לוי: יש לנו פארק עם בעלי חיים

סטלה לוי:  זה חשוב לנו

שמחה רוטמן: אני מבין

אביבה לוי: ההגדרה היא גן ציבורי, פארק ציבורי, אגם או כל מקום אחר

אביבה לוי:  זה רחב

שמחה רוטמן: רק שיהיה ברור

שמחה רוטמן:  מישהו יושב בגן הציבורי ובא עליו יתוש והוא גירש אותו, בצורה שבה זה מנוסח הוא חשוף לקנס

שמחה רוטמן:  ברור שלא לזה כוונתכם

שמחה רוטמן:  קודם כל נאמר גן ציבורי כדי שזה יהיה ברור

שמחה רוטמן:  גן שאתם מוכנים שאנשים יעשו שם מנגל, בזמן שהבן אדם עושה את המנגל שם דף לזבובים כדי שלא יפריעו לו, לכאורה הוא עובר על החוק

שמחה רוטמן:  אם אתם לא מתכוונים לזה, זה מצוין וזה ברור

סטלה לוי: בתוך העיר יש לנו שטח של קרן קיימת לישראל, יש לנו נחל שעובר בתוך העיר ובו יש בעלי חיים

סטלה לוי:  יש פארק גדול עם בעלי חיים

שמחה רוטמן: אולי כדאי לציין את הפארקים האלה בעצמם, סוג של שמורת טבע, ולא סתם בן אדם באי תנועה

סטלה לוי: בסדר

סטלה לוי:  שמורת טבע

סטלה לוי:  גן ציבורי ופארק ציבורי

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  פארק ציבורי וגן ציבורי

שמחה רוטמן:  נתקן את ההגדרה וזה בסדר

טליה ג'מאל: עמוד 15

טליה ג'מאל:  בסעיף 3(א) יש את הנושא של השלכת פסולת לא לתוך כלי אצירה לפסולת

סטלה לוי: אולי לפני כן הערה שלנו

סטלה לוי:  בעמוד 12, סעיף 120(א): "לא יסיר אדם, לא ישחית, לא ילכלך, לא ישבור ולא יקלקל כל בניין, מיתקן, רכוש או חפץ השייך לעירייה או שהקימה העירייה או אישרה את הקמתו"

סטלה לוי:      אנחנו סובלים מוונדליזם ומנהל אגף הביטחון יאמר לכם

יעקב חזן: כל ונדליזם כזה, מדובר בעשרות אלפי שקלים, אם לא מאות אלפי שקלים, וזה בכל שבוע

יעקב חזן:  לכן ביקשנו להרחיב את ברירת הקנס ליותר מאשר ה-320 שקלים כפי שמוצע כאן ולהשאיר את הסכום על כנו

טליה ג'מאל: בעיניי זה אפשרי למרות שזה שונה קצת ממדיניות הוועדה

יעקב חזן: אצלנו זו תקופה קשה

טליה ג'מאל: חשוב שתהיו מודעים בהקשר הזה שיש לכם בנוסף לדבר הזה אפשרות להגיש תביעה אזרחית

יעקב חזן: זה ברור אבל זה הרבה יותר מהר והרבה יותר מרתיע

טליה ג'מאל: כדאי לדעת שזה לא יהיה במקום

שמחה רוטמן: מה זה "למעט שילוט"?     

טליה ג'מאל: כי כל מה שנוגע להסדרת שילוט מוסדר במקום אחר

שמחה רוטמן: מה הדרגות שלנו? 320, 730 ומה זה 475?     

טליה ג'מאל: האופציה

שמחה רוטמן: בעיריות אחרות אנחנו אומרים 320

טליה ג'מאל: לאחרונה נתנו 320

שמחה רוטמן: אם יש לכם בעיה כזאת, כמו אמרתי, אתם הולכים לגבות את זה יחד עם גולני

שמחה רוטמן:  זו הדרישה

סטלה לוי: אגב, הם שוהים אצלנו

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אני אומר שתסמיכו אותם כפקחי עירייה

שמחה רוטמן:      בסדר

שמחה רוטמן:  730

טליה ג'מאל: אנחנו מדלגים לעמוד 15

טליה ג'מאל:  יש לנו כאן קנס על סעיף 3(א) לגבי השלכת פסולת שלא לתוך כלי עצירה לפסולת

טליה ג'מאל:  לפעמים זה גם יכול להיות לכלי הלא ייעודי

טליה ג'מאל:  בדרך כלל בקנסות יותר נמוכים, גם בחוק העזר הזה אני חושבת שרוב הדברים בעולמות האלה של השלכה לכלי לא נכון, זה סביב ה-165 שקלים לאנשים פרטיים ליד הבית שלהם

שמחה רוטמן: זה מה שעשינו קודם

טליה ג'מאל: גם יש כאן חשש מהרתעת יתר של התושבים

טליה ג'מאל:  גם הפקח שלא יהיה לו נעים להטיל על תושב ליד הבית שלו 320 שקלים על כך שהוא השליך למכל הלא נכון

סטלה לוי: אני אגיד לך שזו אחת התופעות אצלנו

סטלה לוי:  בגלל הבנייה החדשה, יש הרבה מתקני אצירה גם בתוך הבניינים וגם ברחבות החיצוניות

סטלה לוי:  אני אמחיש לכם את זה

סטלה לוי:  הם באים וזורקים את השקית והכול מתפזר מסביב

טליה ג'מאל: היום אתם אוכפים את זה עם קנסות?     

הדס רוימי: אין לנו

טליה ג'מאל: נכון ולכן אני אומרת שמאוד סביר שגם 165 שקלים ירתיעו אדם פרטי אם הוא ידע שהוא יכול לקבל את הקנס הזה

טליה ג'מאל:  לעומתו עסק שצריך לשלם 320 שקלים, זה סכום שנראה לי בסדר, אבל שוב, זה עניין של התאמה לרף

שמחה רוטמן: יש כאן שני דברים

שמחה רוטמן:  דבר אחד הוא לא לזרוק לפח והדבר השני הוא לזרוק לפח הלא נכון

סטלה לוי: לא, לא הפח הלא נכון

סטלה לוי:  לא לזרוק לפח

שמחה רוטמן: כאן זה לא לזרוק לפח ולכן סוג הפסולת שנקבעה לאותו מיתקן שמופיע ב-3(א) לא ברור לי 

טליה ג'מאל: כי זה לתוך כלי אצירה לפסולת

טליה ג'מאל:  זה בכפוף להוראות חוק העזר

שמחה רוטמן: תקבעו 165

טליה ג'מאל: אני עושה הפרדה בין אדם פרטי לפעילות עסקית

טליה ג'מאל:  בעל עסק שעושה את זה עכשיו בעסק שלו, יקבל 320, ואדם פרטי בבניין מגורים יקבל 165

שמחה רוטמן: כן

טליה ג'מאל: אני מציעה שנעבור לעמוד 16, לסעיף 5(ד): "לא יניח אדם, לא ישליך, לא יזרוק, לא ישאיר בתוך כלי אצירה שהותקן כאמור בסעיף קטן (א) פסולת חקלאית, פסדים, פגעי בעלי חיים, מי שפכים, פסולת גזם, פסולת תעשייתי, פסולת למיחזור, חומרים נוזלים, דליקים, חתיכות ברזל או אבנים וכיוצא אלה העלולים לקרוע או להשחית את כלי האצירה או לקשות על פינוי הפסולת הביתית מתוכו"

טליה ג'מאל:      התנאי שהוסכם עליו בצו הזה הוא תנאי שבדרך כלל הממשלה מבקשת ובלבד שהוצב לגבי כלי אצירה או בסמוך לו שלט המפרט את האיסור אבל בנוסף לרוב הממשלה מבקשת להחריג את הפסדים, את פגרי בעלי החיים, ולאחרונה מבקשים גם להחריג את הנוזלים

טליה ג'מאל:      נשמח לשמוע למה בדרך כלל אתם מבקשים את זה וכאן לא

טליה ג'מאל:  נשמח לשמוע את עמדת משרד המשפטים

אביבית ברקאי אהרונוף: משרד המשפטים

אביבית ברקאי אהרונוף:  ההחרגה באה על רקע זה שיש הסדר חוקי אחר בעניין הזה של פקודת מחלות בעלי חיים ותקנות שהותקנו מכוחן

אביבית ברקאי אהרונוף:  זה לגבי הפסדים ובעלי החיים

אביבית ברקאי אהרונוף:  לגבי הנוזלים, מאחר ומדובר כאן בדברים שעלולים לקרוע או להשחית את כלי האצירה, נראה לנו נכון למעט את הנוזלים

אביבית ברקאי אהרונוף:       אני מסבה את תשומת הלב לפסולת המיחזור כי ברגע שאנחנו מכניסים את זה, אנחנו אומרים שכל מי שזורק לפח הזה פסולת שהיא לא פסולת המיחזור, גם הוא עלול להיכנס

הדס רוימי: כלומר, מישהו שלא מפריד את הפסולת ומשליך אותה לפח רגיל, נכנס לגדר זה

טליה ג'מאל: מה אתם מציעים לכתוב?     

שמחה רוטמן: אתם מציעים להחריג את הפסדים, פגרי בעלי חיים, חומרים נוזלים ודליקים ופסולת למיחזור

אביבית ברקאי אהרונוף: כך גם נהגנו בבית שאן

יפעת רווה: אני רוצה לומר למען הזהירות גם בדבר הזה וגם בדברים אחרים שאכן המדיניות הכללית היא שכאשר יש כלי אכיפתי ארצי, משתמשים בו

יפעת רווה:  רק לוודא שזה גם נעשה בפועל

יפעת רווה:  לפעמים סמכות האכיפה היא של המשרדים הרלוונטיים

יפעת רווה:  לא תמיד סמכות האכיפה היא של הרשות המקומית

יפעת רווה:  אנחנו לא רוצים להשאיר רשויות בפועל בלי כלי אכיפה שנעשה

יפעת רווה:  אם אכן ניתן מענה אכיפתי ראוי מכוח הצווים הארציים, זה בסדר גמור, ואם התשובה שלילית, צריך לדבר גם על הדבר הזה

יעקב חזן: אנחנו מעבירים את זה לווטרינר של האשכול

יעקב חזן:  הם עוסקים בזה

טליה ג'מאל: אנחנו נוסיף את ההחרגה הזאת

טליה ג'מאל:  אגב, בהקשר של גובה הקנס, בדרך כלל אנחנו בגובה קנס יותר נמוך במיוחד כי מדובר באי הכנסת דברים שעלולים להקשות על פינוי הפסולת הביתית

טליה ג'מאל:  בסוף גם יש חובה להכניס את הפסולת הביתית ולכן גם כאן לאחרונה אנחנו בדרך כלל בעולמות האלה באזור ה-165 שקלים

שמחה רוטמן: אני מסכים שתורידו קצת

טליה ג'מאל: בסדר? מקובל?     

סטלה לוי: כן

טליה ג'מאל: נעבור לעמוד 21, סעיף 107 לגבי "המחזיק בעל חיים בביתו, בנכסו או בחצריו"

שמחה רוטמן: לפני כן, לסעיף 42 בעמוד 19 – חובת ניכוי בהתאם לחוות הדעת, להנחת דעתו של המפקח

טליה ג'מאל: נכון

טליה ג'מאל:  מדובר על טאטוא של מדרכה על ידי בעל עסק, המדרכה שמחוץ לעסק

טליה ג'מאל:  זה סעיף שבדרך כלל אנחנו מאשרים וגם לאחרונה עשינו זאת

שמחה רוטמן: גם בלי התראה? הדרישה לניקוי היא בסדר גמור

טליה ג'מאל: זה בהתאם להוראות המפקח

שמחה רוטמן: לא, כי החובה ב-40 היא שבעל עסק ינקה את המדרכה להנחת דעתו של המפקח

שמחה רוטמן:  בא המפקח ואומר לא נקי ומטיל קנס

טליה ג'מאל: הקנס יוטל רק אחרי שקיבל התראה לפי סעיף 42

שמחה רוטמן: זה לא כתוב

טליה ג'מאל: רק אם הוא לא עמד בחובת הניקוי בהתאם להוראות המפקח בסעיף 42

טליה ג'מאל:  התוספת שהכנסתי ב-41 היא כדי שנדע למה 42 מתייחס

טליה ג'מאל:  לכן למעשה כבר יש את הדרישה של המפקח שהוא אומר לו שזה לא נקי ואם הוא לא מטאטא, אז אפשר להטיל עליו

שמחה רוטמן: בסדר

טליה ג'מאל: אנחנו בעמוד 20 למעלה, סעיף 76

שמחה רוטמן: הכרזת רוכל על טובין או על אומנותו

שמחה רוטמן:  אסור לו להכריז? אני רואה, זה בעניין רעש בלתי סביר בלבד

שמחה רוטמן:  מותר לו להכריז

טליה ג'מאל: מותר לרוכל להכריז למשל בתחומי שוק?     

סטלה לוי: אין בעיה עם זה

הדס רוימי: בתחומי השוק מותר לו

טליה ג'מאל: אם מותר לו, צריך להחריג כאן את התחולה על השוק

טליה ג'מאל:  למעט בשוק

קריאה: זה הכול בשוק

הדס רוימי: זה לא בשוק

טליה ג'מאל: זה סעיף שמדבר באופן כללי על רוכלים

סטלה לוי: טליה, אם אנחנו מדברים על רעש בלתי סביר, האם זה נכון לסייג את זה ולהוציא את השוק?     

טליה ג'מאל: לשיקול דעתכם איך זה מתנהל בתוך השוק

טליה ג'מאל:  לשיקול דעתו של אדוני

שמחה רוטמן: בשוק הסביר מקבל משמעות אחרת

שמחה רוטמן:  כמו שאתם יודעים, אני לא כל כך אוהב את המילה סביר

סטלה לוי: תשאירי את זה כך

טליה ג'מאל: נשאיר את זה כמו שזה בנוסח שהבאנו לוועדה

טליה ג'מאל:  בסדר

טליה ג'מאל:  בלי השוק

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  בלי השוק

טליה ג'מאל: אני מדלגת לעמוד 21, לסעיף 107

טליה ג'מאל:  "המחזיק בעל חיים בביתו, בנכסו או בחצריו, יחזיקו במקום ובאופן שלא יגרום רעש חזק המפריע לשכנים"

טליה ג'מאל:      הסייג כאן המותר בחצריו בלבד ובלבד שניתנה התראה בעניין לפני מתן הקנס

טליה ג'מאל:  מוצע לחשוב על האם הקנס כאן מתאים

טליה ג'מאל:  מדובר בסטנדרט סובייקטיבי של רעש המפריע לשכנים

טליה ג'מאל:  זה סעיף שאנחנו בדרך כלל לא מקבלים בקשות לאשר לו קנסות ולכן ממילא לא מאשרים כוועדה

טליה ג'מאל:  אני מציפה את הנושא כי הוא פחות נדון אצלנו

שמחה רוטמן: כמה זה נפוץ אצלכם?     

סטלה לוי: בשכונות הישנות יש אווזים, תרנגולים

יעקב חזן: אנשים חושבים שנתיבות היא אותו פרבר

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  זה הקסם

יעקב חזן: קסם למי שמסתכל מבחוץ ומרחוק

שמחה רוטמן: לי יש תרנגול ליד הבית

שמחה רוטמן:  אני גר ביישוב כפרי

טליה ג'מאל: השאלה היא מה הפתרון לאדם

טליה ג'מאל:  הוא לא יכול להחזיק אווזים בעיר נתיבות? זה לא מוגבל בשעות

יעקב חזן: נכון

יעקב חזן:  אני אומר שלמשל תרנגולים, זה הופך את זה למטרד ולסיוט קשה מאוד

שמחה רוטמן: זאת אומרת שיש הרבה מאוד אנשים שיש להם תרנגולים ואתה עכשיו מוביל אותם לשחיטה במשחטת נתיבות     

טליה ג'מאל: דרך המלך הייתה להגיד שאסור להחזיק תרנגולים בעיר

יעקב חזן: אפשר לתרום אותם לפינות חי בעיר

יעקב חזן:  זה משהו שהוא בלתי סביר להשאיר אותו 

טליה ג'מאל: דרך הקנס הזה על הרעש אתה מנסה למנוע מאדם להחזיק תרנגול?     

שמחה רוטמן: אם הוא ישים תרנגול שקט, תרנגול מיוט, זה בסדר

שמחה רוטמן:  זה לא נראה לי מתאים

שמחה רוטמן:  אין חוק שאוסר על אנשים לגדל תרנגולים

שמחה רוטמן:  אתם רוצים לחוקק חוק שאסור לגדל תרנגולים בתחומי נתיבות, יכול להיות שזה רעיון טוב

שמחה רוטמן:  יכול להיות אני אתנגד

שמחה רוטמן:  אני מאוד אוהב תרנגולים, זה מעיר בבוקר בצורה מצוינת

שמחה רוטמן:  אם תחליטו שאתם לא רוצים שאנשים יגדלו תרנגולים או אווזים, זה עניין אחר

שמחה רוטמן:  אני מניח שזו חיית המחמד שלהם ודרך הדבר הזה אני שוחט חיות מחמד של אנשים

יעקב חזן: אני רק אומר שיש פניות רבות אלינו משכנים שמתלוננים ומבקשים שנטפל בדבר הזה

יעקב חזן:  אין לי כלי לטפל בזה

סטלה לוי: זה גם יכול להיות כלב שקשור בחצר וזנחו אותו

טליה ג'מאל: כאן יש שאלה כפולה כי לגבי האחזקה של הכלבים, זאת אולי שאלה למשרד המשפטים, האם לא נדרש כאן להחריג כלבים כי זה למעשה עוסק באופן אחזקת הכלב? בדרך כלל אנחנו מחריגים את כל מה שקשור לזה בגלל ההסדרה

יפעת רווה: אנחנו לא מחריגים כמעט את כל מה שקשור לכלבים

יפעת רווה:  מחריגים את מה שמוסדר בתקנות העבירות מכוח חוק הפיקוח

טליה ג'מאל: ואופן אחזקת הכלב בבית? זה לא שונה?     

שמחה רוטמן: דרך אגב, תדעו שאומרים שהאווזים מספקים התראה על חדירת מחבלים פי אלף יותר טוב מכלבים

סטלה לוי: נשים אותם על הגדרות

יפעת רווה: אני לא מכירה – למיטב זיכרוני אבל אפשר לבדוק את זה – בחוק הפיקוח הסדרה בנושא של רעש

טליה ג'מאל: זה תלוי היכן את מחזיקה אותו כי למעשה כל רעש כאן עשוי להפריע לשכנים

שמחה רוטמן: אני חייב לומר לכם שאני לא אוהב את הסעיף הזה

יפעת רווה: אפשר לבדוק את זה

יפעת רווה:  אני זוכרת את העניין של רצועה

שמחה רוטמן: אני לא אוהב את הסעיף הזה

הדס רוימי: זה לא בתוך הבית

הדס רוימי:  זה בחצר

שמחה רוטמן: נכון אבל אם למישהו יש תרנגול בחצר, אתם רוצים לאסור על גידול תרנגולים בעיר, תביאו חוק עזר

הדס רוימי: מה לגבי כלב?      

שמחה רוטמן: גם לגבי כלב

אביבה לוי: כלב נובח בלילה בלי הפסקה

אביבה לוי:  כל לילה

הדס רוימי: כי השאירו אותו בחוץ

שמחה רוטמן: יש מטרדים, יש את המטרד הכללי, אבל כאן זה חוק ספציפית על בעלי חיים

טליה ג'מאל: אולי אפשר לסייג את השעות

טליה ג'מאל:  אם זה בשעות הלילה בחצר

טליה ג'מאל:  זה לשיקול דעת אדוני

שמחה רוטמן: לא יודע

שמחה רוטמן:  אני לא אוהב את הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  האמירה רעש בלתי סביר שמופיעה על איסור גרימת רעש, בדרך כלל יאמרו שבן אדם שמגדל תרנגול, קריאת קוקוריקו בשעה 05:00 בבוקר זה לא לא סביר

אביבה לוי: כאן כתוב חזק

שמחה רוטמן: אני יודע אבל כאן כתוב חזק המפריע לשכנים

שמחה רוטמן:  באופן עקיף אני מייצר כאן איסור על תרנגול

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שזאת הדרך

שמחה רוטמן:  אתם רוצים לקבוע שאוסר לגדל תרנגולים בנתיבות, תחוקקו חוק האוסר לגדל תרנגולים בנתיבות

טליה ג'מאל: אני מוחקת את הסעיף הזה

טליה ג'מאל:  הוא לא מאושר

שמחה רוטמן: כן

טליה ג'מאל: אני מציעה שנעבור לעמוד 24, לחוק העזר של הריסת מבנים מסוכנים

טליה ג'מאל:  הנושא הראשון שלנו כאן הוא סעיף 2(א) האומר: "בעל בניין יחזיק את הבניין במצב המבטיח את שלום המחזיקים, את שלום הציבור ואת ביטחון הנכסים הסמוכים לבניין"

שמחה רוטמן: כן, על זה אנחנו לא מטילים קנסות

שמחה רוטמן:  אחר כך יש את ההתראה

טליה ג'מאל: אחר כך יש לנו את סעיף 5(א) לעניין מבצע העבודות, אם הוא מבצע אותן באופן שמסכן את העובדים או את הסביבה - הוא יכול הודעה שאומרת לו להפסיק לעשות זאת

טליה ג'מאל:  בהקשר הזה ברמת גן לפחות אמרנו שמי שאחראי לאופן ביצוע עבודות בצורה מסוכנת הוא הקבלן ומבצע העבודה בפועל ולכן סעיף 4(ב), השאלה אם נכון לאפשר הטלה גם על נכס המחזיק או על פולש, על פי כל ההגדרות של חוק העזר או רק על הקבלן ומבצע העבודה

שמחה רוטמן:  בסעיף הזה שהוא די דומה השקענו די הרבה עבודה ברמת גן

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים לשדר מסר מאוד חשוב שבהקשר הזה דין נתיבות כדין רמת גן

שמחה רוטמן:  השקענו בזה דיוקים רבים

שמחה רוטמן:  הנושא של בעל בניין, במיוחד בבניינים מסוכנים, במיוחד שמדובר בהרבה מאוד דיירים שלעתים הדבר באמת לא בשליטתם ויש כאן אנשים רבים שנכנסים לאירוע - דווקא כביכול המתווה הקל להטיל על בעל הבניין כאן הוא לא נכון, בעניין מבנים מסוכנים ופחות בעניין מטרד

שמחה רוטמן:  בעניין המבנים המסוכנים, עשינו על זה את העבודה ולכן אני מציע שנאמץ כמעט כלשונו את מה שעשינו לגבי רמת גן

שמחה רוטמן:      שם עשינו ממש חריש עמוק, כמה בניינים מסוכנים יש להם, כמה התראות הם מגישים וכולי

שמחה רוטמן:  שם זה מאוד נפוץ

שמחה רוטמן:  גם אצלכם זה כך?     

סטלה לוי: אני חושב שכ-15 או 17 מבנים הוגדרו כמבנים מסוכנים אבל יש לנו גם את הכלי של חוק התכנון והבנייה

שמחה רוטמן: ברמת גן יש המון מבנים ישנים

שמחה רוטמן:  אצלכם יש פחות

טליה ג'מאל: אני אבהיר

טליה ג'מאל:  5(א) מדבר על קנס אחרי התראה לגבי פעילות על פי כמה סעיפים לחוק העזר

טליה ג'מאל:  את סעיף 3(א) אנחנו כן נחיל על בעל נכס

טליה ג'מאל:  סעיף 4(ב) ו-4(ד), נחיל רק על הקבלן או מבצע העבודה בפועל

טליה ג'מאל:  בעל בניין, אני מציעה כאן - אני מביאה את ההגדרה בחוק העזר - שנחריג כמו שהחרגנו בחוק העזר של הניקיון, של שמירת איכות הסביבה, את מי שזכאי לקבל הכנסה מהבניין או שהיה מקבלה אילו היה הבניין נותן הכנסה, כל מי שהוא בעצם לא מרוויח ישיר, את נציגות הבית המשותף ואת המחזיק לרבות פולש

שמחה רוטמן: בסדר

טליה ג'מאל: הדבר הנוסף שיש לנו כאן בסעיף הזה אלה שתי סיטואציות בהן דורשים מהקבלן או ממבצע העבודה להפסיק לעשות עבודה בצורה מסוכנת

טליה ג'מאל:  זה יכול להיות בסיטואציה אחת שבה על פי חוות דעת של המהנדס הוא פונה לראש העיר שדורש את זה

טליה ג'מאל:  זאת אופציה ראשונה, כאשר נראה לנו שאין בעיה עם הקנס בסך 730 שקלים

טליה ג'מאל:  האופציה השנייה המוסדרת כאן היא אופציה שבה בגלל שהמהנדס חושב שיש סכנה מיידית, הוא דורש להפסיק את העבודה מייד ואז אם ראש העיר לא מאשרר את הדרישה בתוך 48 שעות, למעשה היא כבר לא תקפה

טליה ג'מאל:  מאחר שאנחנו לא רוצים שיהיה מצב שאדם מחויב לשלם קנס שהוטל עליו בגין משהו שאחר כך ראש העיר לא אישר, אנחנו מציעים אולי שנגיד כאן שהקנס בנסיבות השניות, אפשר להטיל אותו רק אחרי 48 שעות

טליה ג'מאל:  כאמור, זה אם ראש העיר אישר את הדרישה

שמחה רוטמן: את אומרת שהדרישה לא הופכת לחלוטה

טליה ג'מאל: היא הופכת לחלוטה אבל בהקשר של הקנס, השימוש בקנס ככלי להכוונת התנהגות יהיה רק אחרי שראש העיר אישר

סטלה לוי: בעניין הזה ראש העיר מאשר את ההמלצה של מהנדס העיר

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  רק לאחר אישורו

שמחה רוטמן:  בסדר

טליה ג'מאל: הקנס הוא אחרי 48 שעות

שמחה רוטמן: לא אחרי 48 שעות

שמחה רוטמן:  אחרי אישורו של ראש העיר

שמחה רוטמן:  אם ראש העיר ייתן אישור תוך שעה, הקנס יהיה תוך שעה

שמחה רוטמן:  זאת נתיבות ושם הם פועלים מהר

שמחה רוטמן:  ראיתי את ראש העיר

סטלה לוי: אנחנו לא מגיבים כי הישיבה מוקלטת

טליה ג'מאל: אנחנו עכשיו בעולם של פתיחת עסקים וסגירתם

טליה ג'מאל:  אלה חוקי עזר שבוועדה לא נגענו בהם זמן רב, למעט כל מיני קנסות כמו פתיחה ביום הזיכרון וביום השואה

טליה ג'מאל:  כאן מדובר בסעיפים הכלליים של חוק העזר לגבי שעות פתיחה

שמחה רוטמן: תסבירו לי מה אתם רוצים לעשות עם החוק הזה, למה הוא מפריע לכם ולמה אתם רוצים שבן אדם שסוגר את החנות ב-21:10 יחטוף קנס כספי

סטלה לוי: יש צביון לעיר

סטלה לוי:  אני לא יכול להגיד שלא

שמחה רוטמן: אתה אומר שהצביון הוא שבשעה 21:00 כולם הולכים לישון

סטלה לוי: אני מבין מה שאדוני אומר

שמחה רוטמן: הצביון של ימי מנוחה זה משהו אחד

סטלה לוי: אנחנו עושים את זה ב-ט' באב

שמחה רוטמן: בסדר אבל אני אומר שיש את ימי המנוחה, יש את יום הזיכרון וכולי

טליה ג'מאל: אלה לא סעיפים שהתבקשו כאן

שמחה רוטמן: אלה לא סעיפים שביקשתם

סטלה לוי: אלה לא הסעיפים

טליה ג'מאל: ביקשתם רק לגבי ימי חול

שמחה רוטמן: 	 אתם ביקשתם בין 21:00 ל-06:00 בבוקר, בין 20:00 ל-06:00 בבוקר, כך שביום ראשון עד רביעי הולכים לישון יותר מוקדם

טליה ג'מאל: את פסקה (2) הם הסכימו להוריד

טליה ג'מאל:  מחקנו אותה מהצו

טליה ג'מאל:  על ימי שלישי הם הסכימו לוותר

טליה ג'מאל:  את פסקה (1) הם מבקשים ואת פסקה (2) אנחנו מורידים מהצו

שמחה רוטמן: בפסקה (1) הם ביקשו גם את השעות וכי בערבי חג מותר

שמחה רוטמן:  אמרתם שבימים שלפני החגים מותר לפתוח עד מאוחר

שמחה רוטמן:  כלומר, הסעיף בחוק אומר שאסור לפתוח עד מאוחר אבל לפני החגים מותר

סטלה לוי: כן

שמחה רוטמן: בערב חג מותר

שמחה רוטמן:  ב-כ"ו, כ"ז, כ"ח באלול מותר לפתוח עד מאוחר כי זה ערב ראש השנה ואז החנויות פתוחות עד מאוחר ואנשים עושים קניות ונערכים לחג

שמחה רוטמן:  אני לא מדבר על ימי מנוחה אבל אני שואל את עצמי האם אתם נתקלים בתופעה בעייתית שהחנויות פתוחות בשעה 22:00 וצריך להטיל קנס בסך 730 שקלים?     

טליה ג'מאל: בתי מלון לצורך העניין שגם נכנסים כאן בהגדרה

טליה ג'מאל:  בתי מלון או פנסיון

שמחה רוטמן: אין להם בית מלון

טליה ג'מאל: אני אומרת תיאורטית

טליה ג'מאל:  אם ייפתח אפשר להטיל עליו קנס

סטלה לוי: כרגע אנחנו לא אוכפים את זה אבל אנחנו כמובן צופים קדימה אבל כמו שאדוני אמר

שמחה רוטמן: אני הייתי מעדיף

טליה ג'מאל: אם כן, אנחנו מבטלים את הקנס מכוח 2(א)

שמחה רוטמן: כן

טליה ג'מאל: לגבי 3(א)

טליה ג'מאל:  לגבי בתי אוכל ובתי עינוג

שמחה רוטמן: באזור תעשייה ומלאכה ובקניון

טליה ג'מאל: אני רוצה לשמוע איך זה מתנהל היום

טליה ג'מאל:  האם זה משהו שאתם אוכפים שאסור מסעדות בערב, כמה אזורי תעשייה ומלאכה יש ואיך זה מתנהל בפועל

שמחה רוטמן: אין קיוסקים שפתוחים 24/7?         

יעקב חזן: זה למעט קיוסקים

טליה ג'מאל: למעט קיוסקים

טליה ג'מאל:  אחר כך הם הסכימו על זה

סטלה לוי: יש אזור מאוד גדול ומרכזי והיום עם השכונות החדשות יש גם מרכזים קטנים שקמים

סטלה לוי:  בכל מתחם של כמה בניינים יש אזור מסחרי קטן

טליה ג'מאל: ובאזורים המסחריים האלה זה לא לגיטימי לפתוח מסעדה? אתם אוסרים על מסעדות לפעול אחרי 12:00 בלילה?      

סטלה לוי: הן נסגרות לבד

אביבה לוי: היום הכול כבר נסגר אבל אי אפשר לדעת מה יהיה

שמחה רוטמן: אני הייתי מוותר

שמחה רוטמן:  אני מנסה להבין מה זה ויכוח על בית עינוג ציבורי

שמחה רוטמן:  מאוד נהניתי מההגדרה הזאת

טליה ג'מאל: זה לא שלהם

טליה ג'מאל:  זה חוק רישוי עסקים

שמחה רוטמן: "בית עינוג ציבורי למעט ויכוח שמטרתו העיקרית חינוכית אף אם מלווים בצורך בהדגמה והצגת תמונות והשמעת צלילים"

טליה ג'מאל: אנחנו עוברים לחוק העזר לשילוט

טליה ג'מאל:  אני עוברת לסעיף 2(א) שהוא הסעיף העיקרי בחוק העזר לשילוט בעמוד 30

טליה ג'מאל:  אני אבהיר גם לכם כי אתמול לא הספקנו לסיים את השיחה

טליה ג'מאל:       בדרך כלל יש קושי עקרוני עם הסעיפים של השילוט שהוועדה מעוררת - וגם היושב-ראש לאחרונה עמד על הקושי הזה - בכל מה שקשור לחופש ביטוי פוליטי, להסדרה שלפעמים העיריות רוצות לעשות על בנייני מגורים וכדומה

טליה ג'מאל:  במקרה של חוק העזר הזה, העניין הוא שהגדרות חוק העזר מובילות לכך שבעצם למיטב הבנתנו אי אפשר מלכתחילה לאכוף על בנייני מגורים ואני מבינה שהעמדה המשפטית הזאת של קריאת חוק העזר עצמו מקובלת גם על משרד המשפטים

טליה ג'מאל:       חוק העזר מדבר על רישיון לשילוט כאשר שילוט מוגדר או כשלט - שלט הוא משהו שהוא אגב פעילות עסקית – או כמודעה שמוגדרת בתוך חוק העזר הספציפי הזה כפרסום על גבי לוח פרסום עירוני

טליה ג'מאל:  לכן לכאורה בחוק העזר עצמו אין סמכות לכל מה שקשור - - -     

שמחה רוטמן: 	אדם תולה מהמרפסת שלט נגד או בעד הרפורמה המשפטית, זה חל אצלכם או לא?     

הדס רוימי: לא, לא חל

הדס רוימי:  הכוונה פרסום של מתווך

שמחה רוטמן: פרסום של מתווך חל או לא?     

הדס רוימי: יש את זה

טליה ג'מאל: יש את זה אבל אני אומר שיש לנו כאן מורכבות עם הניסוח של חוק העזר

טליה ג'מאל:  כאילו חוק העזר כולו מניח שבאמת אפשר בנסיבות האלה כי יש לנו את סעיף 6 שמדבר על חריגים כלליים

טליה ג'מאל:  אם מסתכלים על ההגדרות בחוק העזר והדרישה לשילוט - לא יפרסם אם שילוט במקום ציבורי בתחום העירייה אלא לפי רישיון – המונח שילוט, אם תסתכלו בהגדרות, מוגדר כ"שילוט - שלט או מודעה"

טליה ג'מאל:  שלט זה רק "הודעה שנועדה לפרסם עסק או עוסק המותקנת בתחום העסק, על עיסוקו במקום אחר, לרבות הודעה המכילה את שמו של אדם או מקצועו"

שמחה רוטמן: שלט של מתווך על בית מגורים נמצא בפנים

שמחה רוטמן:  דירה זו למכירה, צרו קשר עם מתווך זה וזה – נכנס

טליה ג'מאל: במסגרת עיסוק

טליה ג'מאל:  נכון

טליה ג'מאל:  אבל אם אני כותבת שזה להשכרה – לא נכנס

טליה ג'מאל:  אם אני כאדם פרטי כותבת להשכרה – לא נכנס

שמחה רוטמן: דירה זו למכירה, טלפון בלי שם המתווך – זה לא נכנס

הדס רוימי: היום יש תמונה

שמחה רוטמן: אם יש את התמונה של המתווך וכתוב הצלחה מובטחת

טליה ג'מאל: אם אדם תלה שלט שאומר שלשון הרע לא מדבר אליו, אפילו ברחוב או על דירת המגורים, זה לא נכנס כי הגדרה של מודעה היא אך ורק פרסום על גבי לוח פרסום עירוני

טליה ג'מאל:       נציגי העירייה אומרים לי כן

שמחה רוטמן: אם בן אדם רוצה לתלות שלט על המסעדה שלו וכתוב שם "ואכלת ושבעת ובירכת"

טליה ג'מאל: מותר

שמחה רוטמן: זה שלט? הוא צריך לשלם אגרת שילוט? אם הוא כותב שמע ישראל ה' אלוהינו ה' אחד

שמחה רוטמן:  הוא לא כותב את שם העסק ולא מפרסם

שמחה רוטמן:  נניח שלא קוראים למסעדה ואכלת ושבעת ובירכת, אם קוראים לה כך – זה שם העסק

שמחה רוטמן:  לדעתי היה סיפור כזה ברמת גן

שמחה רוטמן:  בן אדם תלה שלט האומר שלשון הרע לא מדבר עליו או משהו בסגנון, מסר דתי ולא מסר שמפרסם את העסק שלו, ובא ראש העיר ואמר לו להוריד

שמחה רוטמן:  הוא אמר שהוא לא מוריד, זה לא שלט והוא לא חייב כלום

שמחה רוטמן:  זאת לא פרסומת אלא אני סתם תולה על העסק שלי את החמסה ואז מה אתה יכול לעשות לי? השאלה אם זה נחשב

שמחה רוטמן:  האם זה דורש אגרה, רישיון שילוט בעניינו אפשר להטיל קנס

סטלה לוי: כמו שדגל המשמש סמל המדינה, הוא בעל אופי ציבורי או דתי, כן מוחרג

טליה ג'מאל: אני חושבת שבדרך כלל זה מגיע מזה שההגדרה של מודעה, שילוט כולל שלט או מודעה

טליה ג'מאל:  בדרך כלל הגדרה של מודעה בחוקי העזר היא הגדרה מאוד רחבה

שמחה רוטמן: וכאן ההגדרה היא נכונה

טליה ג'מאל: כאן היא רק לעניין משהו שנמצא על לוח פרסום עירוני

טליה ג'מאל:  ברגע שהבהרנו שבנסיבות האלה לצורך העניין זה לא חל על בתי מגורים או על חופש ביטוי פוליטי, כל ההחרגות שאנחנו בדרך כלל שמים הן פחות רלוונטיות

טליה ג'מאל:  אנחנו בטוחים שכל מי שיושב כאן וכל מי שעובד בעיריית נתיבות הוא אדם ישר ואין כאן כוונה לאכוף בנסיבות אחרות

טליה ג'מאל:       בגלל שאנחנו לא יודעים מי יהיה בעתיד ואנחנו גם רוצים להקל על התושבים בהקשר הזה, ויש כאן פער בין הסמכות של עיריית נתיבות לפי חוק העזר שלה לחוקי עזר אחרים, אני מציעה שנכתוב את זה כאן מפורשות

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אני בעד

טליה ג'מאל: נאמר שאנחנו מכניסים את ההגדרות

טליה ג'מאל:  זה לעניין שלט המוצב אגב פעילות עסקית או פרסום על גבי לוח פרסום עירוני בלבד

שמחה רוטמן: בסדר

סטלה לוי: בסדר

שמחה רוטמן: כך כתוב בהגדרה

טליה ג'מאל: זה לא בהגדרה

טליה ג'מאל:  זה בא ממחלקת נוסח החוק במשרד המשפטים

שמחה רוטמן: לשון קצת עמומה, אבל בסדר

טליה ג'מאל: נשאלת השאלה לגבי שלט של מתווך על בניין

טליה ג'מאל:  לדעתי צריך להחריג

טליה ג'מאל:  אם נכתוב שהדירה להשכרה, זה משהו אחר

שמחה רוטמן: דירה להשכרה, כן

שמחה רוטמן:  אבל אם הוא כותב תיווך מסוים

טליה ג'מאל: אז צריך לשנות

טליה ג'מאל:  בסדר

שמחה רוטמן: אני לא יודע אם כך זה עובד והאם כך אוכפים את זה ומה קורה במקומות אחרים, אבל זה הרציונל כאן

טליה ג'מאל: בהרבה מאוד מרכזי אוכלוסייה חדשים דווקא מחריגים את כל מה שקשור למודעה על גבי דירת מגורים שהיא להשכרה או למכירה

שמחה רוטמן: אם לא אוכפים את זה, אולי עדיף לכתוב למעט שלט שמפרסם כי הדירה היא למכירה או להשכרה

שמחה רוטמן:  שוב, אני מעדיף כמה שפחות התערבות בחיים של אנשים

סטלה לוי: אני מניח שלא תהיה התערבות

שמחה רוטמן: ההיבט העסקי הוא בסדר

שמחה רוטמן:  אני פשוט מעדיף שיהיה כמה שפחות קנסות ובכלל מעורבות בדברים האלה

טליה ג'מאל: אם כן, אנחנו לא מתייחסים

שמחה רוטמן: אנחנו אומרים שזה לא היבט עסקי

שמחה רוטמן:  הבעיה הגדולה היא באמת אכיפה בררנית כי זה שבדרך כלל לא אוכפים, זה מצוין

שמחה רוטמן:  השאלה אם המתווך שעשה אצלו - חס וחלילה, לא ראש העיר הנוכחי אלא ראש העיר העתידי שאינני יודע מי יהיה – את האירוע של המועמד המתחרה, דווקא על השלטים שלו פתאום יגידו שזה עסקי והמתווך השני לא וכדברי המערכון המפורסם כך יצא, מה לעשות

שמחה רוטמן:  זה החשש

שמחה רוטמן:  אם קובעים כלל ששלטים למכירה או להשכרה של דירות לגבי דירת מגורים זה לא באירוע, זאת מציאות די נפוצה שאם אתם בכל מקרה אומרים שאתם לא מתכננים לאכוף על זה, בוא נכתוב את זה

סטלה לוי: אני אומר שכמעט כל סעיף שמגיע אלינו, התובעת בודקת את העניין הבררני

שמחה רוטמן: נכון, ולכן אנחנו מאוד זהירים

שמחה רוטמן:  אני יודע אבל השאלה היא האם יש לכם כוונה לאכוף שלטי תיווך

סטלה לוי: היום בניינים רוצים לשלט אותם, להראות אותם במסגרת הסכם הגג, שמים שלט לכל אורך הבניין

סטלה לוי:  אנחנו כן צריכים להיות בשליטה על הדבר הזה

סטלה לוי:  כדאי להשאיר את זה בהיבט העסקי לעומת ההיבט הפרטי

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אני חי עם זה

טליה ג'מאל: אם כן, כמו שהקראתי קודם

טליה ג'מאל:  אני אומר עוד משהו

טליה ג'מאל:  הייתה כאן בקשה לקנסות בגין הפרות של חוק עזר לנתיבות, העמדת רכב וחנייתו, התשע"ב-2011

טליה ג'מאל:  זה נושא שבסמכות ועדת הכלכלה ולא בסמכות ועדת החוקה

טליה ג'מאל:  לכן אנחנו מאשרים בתנאי שזה לא חלק מהצו

טליה ג'מאל:       לדעתי אלה רוב הנושאים העיקריים שעלו מהצו בהתחשב בשינויים שעשינו מראש

טליה ג'מאל:      אני מציעה שנעשה הפסקה קצרה לפני ההצבעה

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  נצא להפסקה ונשוב ונתכנס בשעה 13:30

שמחה רוטמן: אני מחדש את הדיון

שמחה רוטמן:  חשבתי שבגלל שנתיבות כאן, צריך להקריא פסוק האומר ש"היה אם לא יאמינו לך ולא ישמעו לקול האות הראשון והאמינו לקול האות האחרון"

שמחה רוטמן:  מי שהיה צריך את היום כדי להבין, אולי יקשיב לקול האות האחרון

שמחה רוטמן:  זה מתחילת ספר שמות, שם אנחנו נמצאים בפרשת השבוע

שמחה רוטמן:  אני מקווה שאת האות הזה יפרשו נכון ולא כמו אותות אחרים

שמחה רוטמן:      אנחנו נצא לעוד הפסקה

שמחה רוטמן:  נשוב ונתכנס בעוד חמש דקות

שמחה רוטמן: אני מחדש את הישיבה

טליה ג'מאל: סיימנו את הדיון בצו המבוקש על ידי משרדי הממשלה, שר הפנים ושר המשפטים, כמובן בתיאום עם הרשות

טליה ג'מאל:  לפני הצבעה יש עוד משהו שאנחנו מבקשים להוסיף

טליה ג'מאל:  עיריית נתיבות הייתה בעבר מועצה מקומית ובעבר כבר אושר לה צו עבירות קנס לפי צו המועצות המקומיות (עבירות קנס)

טליה ג'מאל:  חלק מהעבירות המנויות שם הן עבירות שעכשיו אישרנו לגביהן עבירה מכוח הצו הנוכחי

טליה ג'מאל:      מאחר שאנחנו רוצים למנוע את הכפילות ואנחנו רוצים שהצו הזה יחליף את הצו הקודם אנחנו מבקשים שהוועדה תאשר את הצו בכפוף לכך שתחילתו תהיה 30 ימים מיום פרסומו כרגיל ובלבד שבאותו מועד אנחנו בוטל כבר חלק ל"ד לצו המועצות המקומיות (עבירות קנס), התשל"ג-1973

טליה ג'מאל:  כלומר, הוא יחליף אותו

טליה ג'מאל:      כמובן שנעשה את זה בכפוף לתיקוני נוסח

שמחה רוטמן: כלומר, לפי המאוחר

טליה ג'מאל: נכון

שמחה רוטמן: פרסום פלוס כניסה לתוקף

טליה ג'מאל: פרסום פלוס 30 ימים, לפי המאוחר, ובלבד שבאותו מועד כבר בוטל חלק ל"ד

טליה ג'מאל:  כמובן אחרי הדיון אנחנו ננסח את זה

יפעת רווה: כבר יש נוסח

טליה ג'מאל: בכל מקרה נעשה את הנוסח אחרי הדיון

טליה ג'מאל:  זה בגלל שהוועדה לא שולטת בתאריך הפרסום ברשומות ונכנס לתוקף אלא מדובר בהליך שהוא מראש

טליה ג'מאל:  זה התנאי של הוועדה לכניסה לתוקף בהחלטת השרים

טליה ג'מאל:      נצביע על צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון מס' ), התשפ"ג-2023, על הנוסח שהונח בפני חברי הכנסת עם כל השינויים ב-עקוב והשינויים שנעשו במהלך הדיון

שמחה רוטמן: מי בעד? מי נגד? אין מתנגדים

שמחה רוטמן:  מי נמנע? אין נמנעים

שמחה רוטמן: אושר         

שמחה רוטמן: אני קובע שהצו אושר פה אחד ויתפרסם בהתאם לשינויי נוסח שהוקראו ויוכנסו

סטלה לוי: אני מבקש לגבי הביטול, אם יהיה אפשר לזרז את זה ולהכניס את זה לישיבות הוועדה

שמחה רוטמן: הביטול לא אצלי

טליה ג'מאל: זה אצלנו

טליה ג'מאל:  זה עניין של כמה דקות בוועדה ואנחנו נחכה לפנייה

יפעת רווה: מבחינתנו במחלקה הפלילית של משרד המשפטים נעשה את זה

יפעת רווה:  נעשה את זה במהירות מרגע שנקבל את זה ממשרד הפנים

שמחה רוטמן: אנחנו לא נעכב

טליה ג'מאל: אנחנו צריכים לקבל את זה פורמלית משר הפנים ובאישור שר המשפטים

שמחה רוטמן: תודה רבה לכולם

שמחה רוטמן:       תודה רבה לטליה ולכל הנוכחים

שמחה רוטמן:      הישיבה נעולה