הוועדה המיוחדת למאבק בשימוש בסמים ובאלכוהול, כנסת 25, פרוטוקול מספר 21, 2024-01-16 00:00

בועז ביסמוט: בוקר טוב, התכנסנו לדיון בנושא שימוש בסמי הקפטגון למטרות טרור

בועז ביסמוט:  אנחנו מבקשים לבחון את האתגרים הניצבים בפני כלל הגורמים ושיתוף הפעולה ביניהם, לבחון את המאמצים שמשקיעים ברמה הלאומית והבין-לאומית ולברר מה הן דרכי ההתמודדות בכל הקשור לייצור והברחות של אותו סם

בועז ביסמוט:  אם תרחיבו קצת לסמים דומים או שלאותה מטרה, גם לתחומי מדינת ישראל

בועז ביסמוט:       חשוב מאוד להדגיש, זה דיון שהוא פתוח ולכן אני לא רוצה ששום דבר ייצא מכאן, לכן אני אומר את זה ברמה הלאומית

בועז ביסמוט:  הבין-לאומית אנחנו נעסוק, אבל לא נעסוק באירועי ה-7 באוקטובר ובמדיניות הביטחונית, כל אחד כאן מבין היטב למה, ולכן גם אני לא אאפשר ולא ארשה לכם לחרוג ולהיכנס לזה

בועז ביסמוט:  נרצה לברר מה הם מרכיבי הקפטגון, מה הן ההשפעות של הסם ומה הן מטרות השימוש בו כסם ממריץ

בועז ביסמוט:  נשמע גם כאן על השימוש בו בעבר

בועז ביסמוט:  אני מניח שתתייחס לזה, אבל אנחנו גם נדבר כמובן על ייעודו המקורי

בועז ביסמוט:  זה אותן בעיות קשב וריכוז, תקן אותי אם אני טועה

בועז ביסמוט:  אני חושב שאני לא טועה

בועז ביסמוט:  נבדוק האם יש נתונים על היקף ההברחות, מסלולי ההברחות, אודות הצרכנים של זה, היקף הצרכנים, היקף השימוש ועוד

בועז ביסמוט:  גם בהתייחס להברחות ותפיסות של חומר המוצע כדוגמת אפדרין המשמש בייצור לא חוקי של אמפטמינים

בועז ביסמוט:  אנחנו נבדוק את זה

בועז ביסמוט:  נבדוק את האישורים של משרד הבריאות

בועז ביסמוט:  יש פה נציגים של משרד הבריאות

בועז ביסמוט:  נשמע גם אותם, מה כן נחשב סם, מה כן סביל, מה לא סביל, הרמות וכו', כל הנושא הזה

בועז ביסמוט:       נמשיך ונברר מה הקשר בין סמים וטרור, נושא שהוא מאוד מעניין היום נוכח השימוש באותו סם המכונה סם הג'יהאד, ועל ההתמודדות עם הייצור וההברחות שלו

בועז ביסמוט:  ברמה הבין-לאומית נרצה לברר מה נעשה, ופה יש לנו את אנשי משרד החוץ, כדי לצמצם את היכולת להפקת הסם ולהברחתו ברמה האזורית

בועז ביסמוט:  לשמוע גם על שיתופי פעולה עם מדינות שכנות, אני מניח שיש, עד כמה שאפשר לדבר על כך ולשמוע על כך

בועז ביסמוט:       אנחנו נשמע את חברי הפורום בראשות משרד החוץ, אבל תחילה קודם לכן אני הייתי רוצה לשמוע אותך, ד"ר רוני ברקוביץ', כי אני מניח שאתה הכנת לנו שקף לכל הנושא הזה שהפך להיות נושא מאוד כואב עבורנו

ד"ר רוני ברקוביץ': (הצגת מצגת)     נכון

ד"ר רוני ברקוביץ':  תודה רבה, אדוני היושב-ראש

ד"ר רוני ברקוביץ':  אני אדבר על סם הקפטגון

ד"ר רוני ברקוביץ':  כמו שציינת על השימושים, מה קורה איתו בתחום הטרור וגם בתחום הרפואי

ד"ר רוני ברקוביץ':  הקפטגון הוא בעצם סם דמוי אמפטמין שמיוצר בשנים האחרונות כפי שאנחנו יודעים במזרח התיכון ובעיקר בסוריה

ד"ר רוני ברקוביץ':  בעצם שם הרחוב של האמפטמין זה ספיד

ד"ר רוני ברקוביץ':  הוא משמש כמגביר ערנות, משפר את יכולת הריכוז וגם עלול לגרום לתחושת ביטחון עצמי מופרזת

ד"ר רוני ברקוביץ':  היושב-ראש, אני בכוונה הדגשתי את המשפט הזה כי זה משפט מאוד חשוב, כי בעיקר ברשתות החברתיות הרבה דיברו שבעצם הסם עצמו גרם לאותם מחבלים לעשות מה שהם עשו, ולא כך הדבר

ד"ר רוני ברקוביץ':  הסם פשוט הגביר את הערנות, הגביר את הפעילות של אותם מחבלים, אבל לא הסם עצמו גרם להם לעשות מה שהם עשו

ד"ר רוני ברקוביץ':       סם, יש לו תופעות לוואי פסיכוטיות

ד"ר רוני ברקוביץ':  אנחנו גם בעבר עם הרשות עבדנו כי האמפטמין היה מרכיב מרכזי מאותם סמי פיצוציות

יעקב וקסמן: חברה שמייצרת את הקפטגון עשתה גם את הציקלון B

בועז ביסמוט: אמר ולא יסף כמו שאומרים

ד"ר רוני ברקוביץ': זה סם מסוכן עם תופעות לוואי פסיכוטיות ועם אשפוזים

ד"ר רוני ברקוביץ':  הסם הזה ידוע שנים רבות

ד"ר רוני ברקוביץ':  לא סתם אמרנו שזה קרטל הסמים הסורי, כי בעצם אם אנחנו רגילים שסמים מיוצרים במחסנים עזובים ובמקומות מסתור, פה זה בעצם סם שמיוצר על ידי מדינה, לכן גם המשתמשים בו, אנחנו יודעים, כל ארגוני הטרור, דאעש שהשתמשו במלחמת האזרחים בסוריה, חיזבאללה גם כן, והאמריקאים בעצם עבדו הרבה בדרום אמריקה נגד חיזבאללה בנושא הזה

ד"ר רוני ברקוביץ':  אנחנו יודעים, כל הדרגים הגבוהים בסוריה

ד"ר רוני ברקוביץ':       רק כדי לסבר את האוזן, הכמות שמיוצרת בסוריה היא לפי הערכות פי שלוש מאשר כל קרטלי הסמים המקסיקניים, כלומר אנחנו מדברים פה על עשרות מיליארדי דולרים בשנה שבעצם מיוצרים ונמכרים, כלומר מדובר פה בסכומים דמיוניים ממש

ד"ר רוני ברקוביץ':       בעברו הקפטגון היה תרופה, כפי שציינת, אדוני היושב-ראש, לבעיות קשב וריכוז כמו שיש היום תרופות אחרות

ד"ר רוני ברקוביץ':  השתמשו בסביבות 20 שנה בתרופה הזאת לבעיות קשב וריכוז

ד"ר רוני ברקוביץ':  היום לא נותנים אותה

ד"ר רוני ברקוביץ':  יש תחליפים אחרים אבל השימוש הראשוני שלה היה שימוש תרופתי

ד"ר רוני ברקוביץ':       גם כשתופסים מעבדות של סמים, הרכיב של האמפטמין או של הסם עצמו זה רק 20%

ד"ר רוני ברקוביץ':  אף אחד לא ישים 100% סם בפנים כי זה המון כסף, לכן הם שמים תרכיבים נוספים כדי שיהיה את הנפח לאותם כדורים

ד"ר רוני ברקוביץ':  הנפחים הם בדרך כלל פרצטמול, אקמול, התרופה שאנחנו מכירים

ד"ר רוני ברקוביץ':  הם עושים הרבה במעבדות של סמים כדי לתת את הנפח, קפאין, מה שיש בקפה, לידוקאין, אותו מרכיב שמשתמשים בו נגד כאבים ברפואת שיניים

ד"ר רוני ברקוביץ':  כל המרכיבים האלה נמצאים כי זה בעצם מוזיל את העלות וזה גורם לפעילות סינרגית

ד"ר רוני ברקוביץ':       מרכיב נוסף זה האפדרין ופסאודואפדרין כמו שציינת, אדוני היושב-ראש

ד"ר רוני ברקוביץ':  הרכיב הזה הוא מאוד חשוב, כי לא רק שהם נמצאים ברכיבים, אלה חומרים שיש להם גם שימוש בתעשייה הרפואית החוקית

ד"ר רוני ברקוביץ':  אלה חומרים שמשתמשים בהם לשיעול, תרופות מרשם, לדוגמה, סינופד שזאת תרופה לסינוסיטיס שאפשר להכין אותו, פסאודואפדרין ומתאמפטמין

ד"ר רוני ברקוביץ':  יודעים שמאותם חומרים אפשר להכין אמפטמין, כלומר מה שצריך לעשות זה גם מעקב אחרי השוק החוקי של התרופות, כי מהשוק החוקי האפדרין יכול לזלוג לשוק הלא חוקי וזה קרה בעבר כדי לייצר סמים

ד"ר רוני ברקוביץ':       אם אנחנו חושבים שהבעיה של הקפטגון זה בעיה ים תיכונית או של המפרץ הפרסי, זה לא רק

ד"ר רוני ברקוביץ':  זה בעיה כלל עולמית

ד"ר רוני ברקוביץ':  לפי הנתונים של המרכז לניטור סמים אירופי, בתקופה של שלוש וחצי שנים נתפסו באירופה 137 מיליון של כדורי קפטגון

ד"ר רוני ברקוביץ':  תמיד אומרים, הרוב לא נתפס, כלומר אנחנו מדברים פה על כמויות אדירות שנתפסים בעצם באירופה במדינות של האיחוד האירופי, לכן זאת בעיה שמעסיקה גם את האירופים

ד"ר רוני ברקוביץ':  באיטליה הייתה את התפיסה הכי גדולה של קפטגון, שאנחנו מדברים על סכום של 86 מיליון כדורים, סכום המוערך בערך מיליארד דולר

ד"ר רוני ברקוביץ':       אחד מהדברים שעושים היום אותם מבריחים כדי שלא יתפסו אותם, הם עושים הסתה, זאת אומרת את המשלוחים שלהם הם שולחים לנמלי ים באירופה ומאותם נמלי ים הם מגיעים בחזרה, אם זה לארצות המפרץ הפרסי או למזרח התיכון, כי ככה הם חושבים שבעצם לא יתפסו אותם

ד"ר רוני ברקוביץ':  בשנים האחרונות היו הרבה תפיסות בנמלי ים, אם זה בבלגיה, אם זה בהולנד, אם זה ברומניה, של משלוחים של קפטגון שהגיעו מסוריה והיו מיועדים להגיע בחזרה בעיקר לסעודיה

ד"ר רוני ברקוביץ':  חלק מהמשלוחים זה לא היה רק קפטגון, זה גם היה סמים אחרים כמו קנאביס

ד"ר רוני ברקוביץ':  נניח תפיסה בגרמניה שהמשלוח של הקנאביס הלך לגרמניה אבל בעצם הקפטגון הלך לסוריה

ד"ר רוני ברקוביץ':  זה התפיסה בקונסטנצה ברומניה

ד"ר רוני ברקוביץ':       באזור המפרץ הפרסי והמזרח התיכון, שם הבעיה היא הכי גדולה

ד"ר רוני ברקוביץ':  המדינות שהכי נפגעות מזה שסוריה מייצרת זה סעודיה וירדן

ד"ר רוני ברקוביץ':  מסוריה זה הולך קודם כל לירדן ומשם מופץ

ד"ר רוני ברקוביץ':  אפשר לראות שרק ב-2022 נתפסו בסעודיה בתפיסה אחת 46 מיליון דולרים

ד"ר רוני ברקוביץ':  אנחנו מדברים פה על מספרים שהם באמת ענקיים ולא סתם זה מגלגל עשרות מיליארדי דולרים בשנה

ד"ר רוני ברקוביץ':  בירדן גם כן תפיסה של 16 מיליון

ד"ר רוני ברקוביץ':  ירדן זה יותר חשוב כי היא מדינה שכנה

ד"ר רוני ברקוביץ':  איך הירדנים בעצם מטפלים בזה? אפשר לראות שבעצם עם מטוס קרב, אחד המבריחים, הם הפציצו לו את הבית והרגו אותו ואת בני המשפחה שלו, כלומר זה חלק מהטיפול הירדני

ד"ר רוני ברקוביץ':      הזווית הישראלית, גם בארץ יש כאן שיתופי פעולה שמשרד החוץ, בעצם מוביל אותו גידי לוסטיג, שולחן גדול עם מספר גורמים גם בארץ וגם בחו"ל

ד"ר רוני ברקוביץ':  גידי ידבר על זה

ד"ר רוני ברקוביץ':  זה לא רק עם מדינות, זה גם עם ארגונים

ד"ר רוני ברקוביץ':  בארץ כמובן גם היו תפיסות בעבר, אם זה תפיסות על ידי המשטרה שהיה בפנים מתאמפטמין, ותפיסות לאחרונה בגשר אלנבי במכס

ד"ר רוני ברקוביץ':  אם המכס ירצה להרחיב, בחודש שעבר נתפס קפטגון בגשר אלנבי, כלומר זה בעיה ישראלית, בעיה כלל עולמית, אירופית כמו שאנחנו רואים, וזאת בעיה שהיא ממש חשובה ולכן הדיון כאן הוא מבורך בנושא

ד"ר רוני ברקוביץ':  תודה רבה

בועז ביסמוט: תודה רבה לך

בועז ביסמוט:  אני בעיקר רשמתי לעצמי וזה חשוב פה לכולם, שסם הקפטגון זה לא הוא שגורם לטרור

בועז ביסמוט:  זה האידיאולוגיה החולנית שלהם אבל הוא בהחלט משרת את הטרור

בועז ביסמוט:  אני שמח מאוד שאמרת וצריך היה להדגיש את זה בישיבה שלנו

יעקב וקסמן: כדאי להסביר על ההסבר הכימי, שזה בעצם אמפטמין שקשור לתיאופילין

בועז ביסמוט: אנחנו עוד נשמע אותך

בועז ביסמוט:  נתחיל עם אנשי משרד החוץ

בועז ביסמוט:  אני רוצה לשמוע אתכם תחילה

בועז ביסמוט:  בבקשה

גדעון לוסטיג: תודה רבה, היושב-ראש

גדעון לוסטיג:  תודה רבה על ההזדמנות להיות פה היום

גדעון לוסטיג:  אני גדעון לוסטיג, ראש מטה המערך המדיני של משרד החוץ

גדעון לוסטיג:  איתי כאן יערי כהן שעובד על התיק הזה של קפטגון

גדעון לוסטיג:       כמו שד"ר ברקוביץ' הציג את הסם ואת העובדה שהוא נפוץ גם אזורית וגם לא רק ברחבי המזרח התיכון למרות שיעדי התפוצה שלו המזרח התיכון, אבל הוא בעצם מקיף גם את העולם ויש גם תפיסות באירופה

גדעון לוסטיג:  אנחנו מנסים לעודד שיתופי פעולה בין-לאומיים בעניין הזה, ונקטנו במספר פעולות בחודשים האחרונים, הגם שאני אגיד שאירועי ה-7 באוקטובר הסיתו את הקשב

גדעון לוסטיג:  אנחנו היינו אמורים לקיים מספר מפגשים וריכוז מאמץ, אבל האירועים של ה-7 באוקטובר הסיתו את הקשב

גדעון לוסטיג:  אנחנו כרגע במאמץ המלחמה, אז הסיפור הזה של יוזמות בין-לאומיות בסם נדחה קצת

גדעון לוסטיג:       מה שיש לנו במשרד החוץ זה בעצם שולחן דומה לשולחן שלך, היושב-ראש

גדעון לוסטיג:  הוא מתכנס אצלנו עם נציגות של כל הגופים והגורמים הרלוונטיים שבהם אנחנו מדברים על איך אנחנו יכולים להביא את הידע הישראלי ואת הניסיון הישראלי לכדי מימוש במאבק הבין-לאומי בתופעה הזאת, יחד עם בני ברית ושותפים

גדעון לוסטיג:  בצורה משותפת עם משרד הבריאות אנחנו ניהלנו מספר דיאלוגים יחד עם שותפים, בראש ובראשונה ארצות הברית

גדעון לוסטיג:  ניסינו לעשות איתם איזושהי רשימה של תוכנית פעולה משותפת שאנחנו נוכל לקיים

גדעון לוסטיג:  היה לנו גם דיאלוג מאוד מוצלח עם ארגון האינטרפול, גם כן ביוזמה של משרד הבריאות ששם דיברנו על איך במסגרת של האינטרפול אפשר לעודד זיהוי שיתוף פעולה ושיתוף בידע, כי בסופו של דבר הידע פה הוא מאוד אקוטי

גדעון לוסטיג:  אני תיכף אתייחס לאחת הסוגיות שחשוב לרכז את הידע בעניינו, וגם עם מדינות נוספות

גדעון לוסטיג:      השולחן הזה התכנס אצלנו מסביב בתקופה פריודית

גדעון לוסטיג:  דיברנו על תפיסות בארץ, תפיסות בחו"ל, איך אנחנו יכולים לתרום ולהביא את הידע הישראלי הזה לכדי מימוש ואיך אפשר לסייע, כאשר כן אנחנו מסתכלים בסופו של דבר על הגבול הצפון-מזרחי שלנו ועל הייצור המוסדר, התשתיתי, הממשלתי שקורה, של קפטגון בסוריה

גדעון לוסטיג:      מה שהתחדש מאז הפעם האחרונה שהתארחנו אצלך, היושב-ראש, זה בעצם הקמה של קואליציה גלובלית למאבק בסמים סינטטיים, בראשות יוזמה אמריקאית בראשות מזכיר המדינה בלינקן

גדעון לוסטיג:  זה לא ממוקד בקפטגון

גדעון לוסטיג:  זו קואליציה למאבק בסמים סינטטיים שהיא סוגיה גלובלית-עולמית שמאוד מטרידה את האמריקאים גם בגלל בעיות שיש להם עם הגבולות שלהם

גדעון לוסטיג:  אנחנו כמובן הצטרפנו גם בגלל היחסים המצוינים שלנו עם ארצות הברית, אבל גם בגלל הצורך והרצון שלנו לתרום בעניין הזה

גדעון לוסטיג:  שר החוץ דאז, כהן, השתתף במפגש היזום יחד עם בלינקן

גדעון לוסטיג:  היה אחר כך איזשהו פולו-אפ בשולי העצרת בניו יורק, ובעצם התחילה לעבוד הקואליציה הגלובלית הזאת, כאשר היא התחלקה לקבוצות עבודה

גדעון לוסטיג:  יש שלוש קבוצות עבודה, שותפות של כמה עשרות מדינות

גדעון לוסטיג:  ישראל משתתפת בכמה קבוצות עבודה כאשר הדגשים שלנו מדברים על תתי קבוצות עבודה של הייצור של סמים סינטטיים וחומרי המוצא שלהם, וכל הסיפור של הברחה וצירי הברחה

גדעון לוסטיג:  זה בעצם שתי הנקודות שמאוד חשובות לנו

גדעון לוסטיג:  שם אנחנו מנסים לתרום ולהגיע לשיתופי פעולה

גדעון לוסטיג:      פה אני רוצה לגעת בדגשים שלנו בפעילות הבין-לאומית

גדעון לוסטיג:  זה לא רק להתעסק בצירי ההפצה ואיך מונעים הפצת סם, אלא גם חומרי המקור, איך בעצם מונעים הגעה של חומרי מקור לאותם מפעלים בדגש על השכונה שלנו, ואיך מקשים על הייצור

גדעון לוסטיג:  כשמדובר על חומרי מקור, בסופו של דבר הם חוקיים

גדעון לוסטיג:  אין בעיה עם ייצור חומרי המקור כי כמו שד"ר ברקוביץ' הדגיש, זה משמש תשתית לייצור תרופות

גדעון לוסטיג:      הדבר האחרון זה איך מגדירים קפטגון

גדעון לוסטיג:  כמו שד"ר ברקוביץ' הסביר, קפטגון אפשר להרכיב מתערובות רבות ושונות כאשר יש להם חומרים בסיסיים

גדעון לוסטיג:  הרבה פעמים יש סמים סינטטיים שמופצים תחת קפטגון כשהם לא בעצם קפטגון אלא סם ממריץ אחר שמכונה קפטגון, ואז כדי לעשות שיתוף פעולה בין-לאומי אנחנו גם צריכים להגדיר לעצמנו לאיזה משפחה, על איזה סוגי חומרים אנחנו מדברים כשאנחנו מדברים על הבעיה הזאת

גדעון לוסטיג:  קפטגון הוא אחד מהם אבל יש גם כדורים אחרים שהם לא קפטגון אבל הם מסומנים כקפטגון ונכנסים לתוך המצבור הזה

גדעון לוסטיג:  אלה הדגשים שאנחנו מנסים לקדם ברמה הבין-לאומית

גדעון לוסטיג:      קצת על הקשר בין טרור להפצת סמים

גדעון לוסטיג:  היה לנו מאז הפעם האחרונה שנפגשנו, גם במרץ, גם באפריל וגם במאי סדרה של הכרזות על גורמים שקשורים לייצור הסם והזיקה שלהם לטרור על ידי ארצות הברית, בריטניה והאיחוד האירופי

גדעון לוסטיג:  יש כבר פעילות בין-לאומית להרכבה של בנק של אנשים שקשורים לזה והטלת סנקציות עליהם

גדעון לוסטיג:  זה דבר שמעניין אותנו ונמצא בשיח שלנו

גדעון לוסטיג:       לגבי האירוע הזה שד"ר ברקוביץ' התייחס אליו, צריך רק לשים לב שלפחות במזרח התיכון יש איזושהי זיקה די ברורה בסיפור של הברחת סמים והברחות נשק

גדעון לוסטיג:  הפצת נשק במזרח התיכון משמשת בין השאר גם לטרור וזה דבר שגם נמצא אצלנו במיקוד

גדעון לוסטיג:  אני חושב שפחות או יותר בזה אני אסיים

בועז ביסמוט: יופי, תודה רבה

בועז ביסמוט:       אשמח לשמוע את נציגי משרד הביטחון, סא"ל אורן לובוצקי

בועז ביסמוט:  בבקשה

אורן לובוצקי: בוקר טוב, תודה על ההזמנה

אורן לובוצקי:  אני אגיד מהכיוון הסורי

אורן לובוצקי:  הסם הזה נכנס בעיקר עוד לפני אל קאידה ודאעש ואז הגיע למרחב הסורי כאירוע של מדינה קורסת ללא שלטונות, פשע

בועז ביסמוט: בעקבות מלחמת האזרחים שם אחרי 2011 או לפני?     

אורן לובוצקי: אחרי 2011

בועז ביסמוט: אחרי דרעא

אורן לובוצקי:  קריסה של המבנה המדינתי הסורי ואז אפשרות לפשע לחגוג, וכניסה גם של דאעש ושל ארגוני ג'יהאד עולמי שהביאו איתם את הסמים האלה וגם ייצרו במעבדות ביתיות בעיקר את הקפטגון על סוגיו השונים

אורן לובוצקי:  היו כמה מעבדות, לכל אחת תקן אחר לאיך מכינים את הכדור

אורן לובוצקי:       אנחנו מבינים שב-2018 עם התייצבות מסוימת של המדינה הסורית, היא עדיין מעורערת מאוד, מה שקורה זה שהמשטר מבין את הפוטנציאל הכלכלי של כדורי הקפטגון ובעצם משתלט על כל המערכים של הייצור על ידי תפיסה שלהם והפעלה, ועד גביית מס לאפשר לגורמים המקומיים להמשיך את הייצור שלהם אבל לקחת מזה אחוזים, ובוודאי בניהול של כל שרשראות ההעברות וההברחה של הסמים, ולכן מ-2018 בעצם אנחנו במצב של נרקוסטייט, מדינה שהעסק המרכזי שבו היא עוסקת והכסף המרכזי שלה הוא סמים

אורן לובוצקי:  רק לשם ההמחשה, התקציב השנתי הסורי לשנת 2023 הוא 2

אורן לובוצקי: 5 מיליארד דולר

אורן לובוצקי:       שוק הקפטגון בהערכות המאוד זהירות ורק מה שאנחנו יודעים להגיד, מכניס לכל הפחות פי שלושה למשטר הסורי מאשר תקציבו השנתי

אורן לובוצקי:  הערכות שפחות מבוססות בנתונים אבל אני חושב שניתן עדיין לסמוך עליהן, מדברות על לפחות פי עשרה, לכן האינטרס של המשטר הסורי להמשיך ולשמר את האחיזה שלו בסם הוא מאוד ברור

אורן לובוצקי:       עוד אמירה חשובה בהקשר הזה

אורן לובוצקי:  סם הקפטגון, כל כדור בסוריה עולה בין חצי דולר לדולר

אורן לובוצקי:  בסעודיה הוא עולה בין 20 ל-25 דולר, כלומר הרווח גם כאן הוא במספרים באמת משוגעים, לכן בעצם הרווחים האלה הם משמעותיים

בועז ביסמוט: ודאי

אורן לובוצקי: רק להזכיר, גם בסוריה המכירה היא לא בהפסד

אורן לובוצקי:  גם על זה יש רווח אדיר ולכן האינטרס הוא גם ללכת לשווקים בעיקר הערביים ובעיקר המפרץ

אורן לובוצקי:  סעודיה היא מי שמשלמת על זה הכי הרבה, אבל בתווך הקרקעי, אז ירדן למה לא? כל מה שעובר דרכה, יש שיווק גם שם

אורן לובוצקי:  בירדן המחירים הם יותר זולים בהתאם ליכולת של מה ירדן מסוגלת לשלם, ועדיין ההערכות הן שלמעלה מ-20% מבני 12 עד 22 בירדן משתמשים בסם הקפטגון על בסיס קבוע

אורן לובוצקי:  ההערכות בסעודיה מדברות על לפחות פי שניים, כלומר כ-40% מבני הנוער בסעודיה משתמשים בקפטגון

אורן לובוצקי:       למי שדאג לגבי השינוע, יש המון פסקי הלכה שמתעסקים בהאם מותר לנהג לקחת כדורי קפטגון כדי לנסוע 24 שעות ברצף

בועז ביסמוט: כי זה מגביר את היכולת שלו לעבוד

אורן לובוצקי: בדיוק, אז 24 שעות ברצף

אורן לובוצקי:  למה צריך שינוע יבשתי 24 שעות ברצף? כנראה זה גם קשור קצת להקשרים האלה

בועז ביסמוט: כן, ברור, אחד קשור לשני

אורן לובוצקי: הגופים שאנחנו מזהים אותם כקשורים בסוריה לזה הם בעיקר דיביזיה 4

אורן לובוצקי:  זו דיביזיות הכוחות המיוחדים בצבא הסורי, בראשותם עומד מאהר אל-אסד, אחיו של בשאר אסד

אורן לובוצקי:  הוא ממש מנהל את כל הקמפיין הזה והוא שולט בכל מעברי הגבול

אורן לובוצקי:  בסוף זו מדינת ביטחון פנים מאוד חזקה בגלל ההקשרים של מלחמה באופוזיציה פנימית וניסיון לסקל כל התנגדות, לכן כל המעברים עובדים תחת פיקוח של אותה דיביזיה 4, ואנחנו מעריכים שימוש שלהם במעברים כדי לייעל את צירי ההברחות האלה

אורן לובוצקי:      אנחנו כן מזהים גם מעורבות איראנית ושל חיזבאללה

אורן לובוצקי:  איפה אנחנו רואים את זה? חיזבאללה במעברי הגבול בין סוריה ללבנון ואחר כך השינוע ללבנון ומנמל ביירות לעוד שווקים, אבל השינוע המרכזי מתקיים מסוריה, ולכן אם נדבר גיאוגרפית, בסוריה איפה אנחנו מזהים את עיקרי העיסוק? המפעלים הגדולים נמצאים בחומס, עיר מרכזית מאוד על קו הדרך גם ללבנון וגם צפונה לטורקיה אבל בואכה לדאקיה, החוף הסורי ומשם השווקים הם בעיקר אירופה או המערב

אורן לובוצקי:  השווקים שמכוונים להעברות היבשתיות נמצאים בדרום סוריה במרחב שקרוב מאוד לשטח מדינת ישראל באזורי דרעא, סווידא ופרברי דמשק

אורן לובוצקי:  שם זה מפעלים הרבה יותר קטנים, הרבה יותר ביתיים והשינוי שלהם מכוון בעיקר למדינות המפרץ

אורן לובוצקי:       בתוך סנקציות חוק קיסר האמריקניות על סוריה לא היה עיסוק בקפטגון, אבל בהכרזות שהזכירו בשנה האחרונה נוספו הכרזות על אישים סוריים, חלקם אפילו בני דודים של הנשיא אסד, שהאמריקאים מסמנים אותם כמקושרים ישירות לסם קפטגון

בועז ביסמוט: תודה על הסקירה

בועז ביסמוט:  עוד סיבה לא להצביע אסד

בועז ביסמוט:       נזכיר פה רק שהנושא הזה של אינטראקציה או החיבור הזה מדינה-סם זה לא דבר שהוא חדש במזרח התיכון

בועז ביסמוט:  לבנון, זוכרים את זה היטב

בועז ביסמוט:  ב-1982 זה היה נושא בוער, כואב גם אצלנו

בועז ביסמוט:  אפגניסטאן כמובן

בועז ביסמוט:  יש מדינות, אבל פשוט הם שכללו את העניין הזה

בועז ביסמוט:  הזכרת את דרעא שזה ליד הגבול עם ירדן

בועז ביסמוט:  גם שם מ-2011 תראה את הסמים ואת האינטראקציה, אז הם ניצלו את זה היטב

בועז ביסמוט:       המשרד לביטחון לאומי, רפ"ק גיא גדסי, בבקשה

גיא גדסי: שלום לכולם, בפתח דבריי אני אומר שמה-7 באוקטובר, מתחילת המלחמה מרחב נגב, היחידה גם פחות עסקה בנושא ההברחות לפחות במהלך החודש הראשון של הלחימה

גיא גדסי:  יותר עסקנו בביטחון הפנים

גיא גדסי:  איבדנו שם לא מעט מפקדים, חברים, חברים לנשק, פקודים, גיבורים כולם

בועז ביסמוט: בהחלט

גיא גדסי: במהלך שנת 2020 נתפסה במעבר גבול כרם שלום מכולה שהגיעה מטורקיה לשטחי ישראל כשהיא הייתה בדרכה למעבר על מנת להגיע לעזה לסוחר עזתי, כשבתוך המכולה היה מוצרי ביגוד והנעלה

גיא גדסי:  בתוך העקבים של נעלי הנשים שהיו שם נתפס 27,300 כדורי קפטגון

גיא גדסי:       בפרשייה שאנחנו ניהלנו בגבול ירדן בשנת 2022, תוך כדי הברחה של 34 אקדחים וכתשעה נשקים ארוכים נתפסו בתוך החבילות 19,000 כדורי קפטגון

גיא גדסי:  הייעוד של המכולה היה לעזה, מן הסתם ברור לאן

גיא גדסי:  הייעוד של הנשקים היו אמורים להגיע לאיו"ש, אז גם הקפטגון ברור שלאן, זאת אומרת שלשאלה האם יש קשר, אז אנחנו מוצאים קשר ישיר בין השימוש והברחות הקפטגון לארץ והגעה לטרור

גיא גדסי:       אני אומר משהו גם למה שאתה ציינת וגם מה שד"ר ברקוביץ' ציין

גיא גדסי:  הקפטגון לא גורם לאנשים לבצע טרור, אבל כשאנחנו נכנסים ללחימה, הלוחמים שלנו מגיעים ללחימה ב-7 באוקטובר בקיבוץ רעים ויורים תחת מחסות ומנסים לשמור על עצמם, ועומדים מולם מחבלים כמו במשחק טלוויזיה, חשופים ללא מיגון ויורים, ויורים עליהם והם נפצעים וממשיכים ללכת ולקום, אז אתה מבין את המשמעויות של יחסי הכוחות כשהם משתמשים בסם כזה בארגוני טרור אל מול לחימה לגיטימית של כוחותינו

גיא גדסי:  זה לעניין הקשר הישיר

גיא גדסי:       אם אני אגע בכלל בנושא ההברחות, אנחנו אולי מתעסקים בקפטגון, אבל אי אפשר לגעת רק בו כי הקפטגון נכנס בתוך פלטפורמה של הברחות, ופלטפורמה של הברחת סמים, פלטפורמה של הברחת אמל"ח היא אותו דבר וזה רק עניין של ניצול של אותו רגע של מי שמבצע את ההברחה, להחליט אם הוא מכניס עוד סחורה בתוך ההברחות שלו, אז נגענו בזה גם בדיון הקודם שהיה פה בחודש יוני 2023

גיא גדסי:  כמו שאמרתי, גבול מצרים, גבול שקוף, אנחנו רואים בו הכול מבחינת אמצעים

גיא גדסי:  גבול ירדן שחור ואפס מכשולים

גיא גדסי:  המשמעויות הן שאני יכול להגיד שלפחות בנתונים עד ה-7 באוקטובר היו 131 הברחות בגבול מצרים

גיא גדסי:  מירדן אנחנו לא יודעים מה נכנס וכמה נכנס

גיא גדסי:  אנחנו יודעים רק מה אנחנו תפסנו

גיא גדסי:  באמצע חודש נובמבר אנחנו תפסנו הברחת אמל"ח של 137 נשקים, ביחד עם ארבעה חשודים שקיבלו כבר כתבי אישום בנושא הזה

גיא גדסי:  זה מה אנחנו יודעים שנכנס כי זה גבול שחור, אז אנחנו לא יודעים עוד כמה נכנס וכמה קפטגון נכנס שם

גיא גדסי:       אם אנחנו מדברים על פעולה מוצקה של משהו, אז מה אני לא יודע שנכנס, אני לא יכול להגיד לך

גיא גדסי:  אני רק יכול להעריך שאני לא יודע שנכנס, וכנראה שנכנס הרבה

גיא גדסי:  אני יכול להגיד את זה גם על האמל"ח

בועז ביסמוט: זה בעיקר מה שאתה יכול להעריך שנכנס

גיא גדסי: כן

גיא גדסי:  הכמויות, ברור שהן אדירות

גיא גדסי:  אם נכנס נשק, אז מן הסתם מה זה להכניס כדורים שזה קטן יותר? צריך לתת על זה תשומת לב

גיא גדסי:  אני חושב שאין ספק שהדגש צריך להיות על ההברחות בכלל, כי זה משהו שפוגע בכולנו והכול מגיע לשטחים

גיא גדסי:  זה מבחינת היחידה

גיא גדסי:       כמובן שהגבול הזה הופך להיות גבול פתוח בגלל חוסר באמצעים טכנולוגיים והמכשול שהוא כושל שם, וזה לעניין דיון ההמשך

גיא גדסי:  עד כאן

בועז ביסמוט: תודה לך

בועז ביסמוט:      המשרד לביטחון לאומי, יש לנו גם את המפקח שלומי אסרף

בועז ביסמוט:  אתה רוצה להוסיף?     

שלומי אסרף: כן

שלומי אסרף:  שלומי אסרף, אני סגן מפקד היג"ל

שלומי אסרף:  היחידה הוקמה איפשהו בשנות ה-90'

שלומי אסרף:  יחידת גבול לבנון, הזכרת את זה, שנות ה-80', סמים, התמודדות קשה על הפלטפורמה של הברחות סמים

שלומי אסרף:  כמה שנים אחרי התרחבו והתחילו לעבוד על לבנון, סוריה

שלומי אסרף:  בשנת 2010 הוסיפו צוות נוסף שזה הצוות הירדני, הצוות המזרחי שבעצם מטפל בכל סיקול הברחות סמים, נשקים, ואיחדו את זה ליחידת גבולות צפון

שלומי אסרף:  מבחינת גבולות הגזרה אנחנו מראש הנקרה, לבנון, סוריה, חמת גדר אמורים להיות, המחוז הצפוני עד חסם צהוב, מעבר הבקעה ואז כבר זה שטח של מחוז ש"י, אבל בפועל אנחנו עובדים גם עד ים המלח

שלומי אסרף:       אם מדברים על סמים וכמובן קפטגון כמו שהחבר נגע, זה לא בהכרח כדורים שמוגדרים כקפטגון אלא כל מיני סוגים של כדורים

שלומי אסרף:  למשל בסוף שנת 2022, תחילת 2023 בגבול לבנון תפיסה של 30 ק"ג חשיש יחד עם דוגמיות של כדורים שעברו יחד עם אמל"ח

שלומי אסרף:  תפסנו שם את הלבנוני והוגש נגדו כתב אישום

שלומי אסרף:  ככה הם יורדים חזרה לגבול ירדן

שלומי אסרף:  אנחנו רואים בשנים האחרונות ירידה של תופעת הברחות הסמים ועלייה מאוד משמעותית באמל"ח

שלומי אסרף:  כמו שהחבר ממג"ן נגע, זו תופעה משותפת

שלומי אסרף:  רק במאי האחרון בגבול ירדן, 35 ק"ג הרואין בהברחה, חבר'ה מהדרום שגם מג"ן מכירים

שלומי אסרף:  באותו חודש גם כן כמעט 1,000 כדורים שעברו עם מעצרים מסוכנים מאוד, חבר'ה שלא מוותרים והולכים על כל הקופה

שלומי אסרף:      אני אשתמש בבמה הזאת כדי להדגיש שבעצם כל ההברחות, כל האמל"ח בשנת 2022, כמעט 300 ומשהו כלי נשק שנתפסו רק בגבול ירדן בלי לבנון וסוריה

שלומי אסרף:  עד מלחמת "חרבות ברזל" עבדנו בלבנון, סוריה וירדן

שלומי אסרף:  מהמלחמה אנחנו פחות פעילים בלבנון וסוריה בגלל המצב הביטחוני, אבל אנחנו ממוקדים בירדן

שלומי אסרף:  אנחנו רואים רגיעה בגלל עיבוי כוחות של הצבא, של מילואים על הגדר, על הגזרה עצמה, אבל זה לא יישאר לתמיד

שלומי אסרף:  כל העבריינים, כל החשודים, כולם מתנקזים לכיוון ירדן

שלומי אסרף:  גם אלה שהבריחו בלבנון וסוריה עכשיו הגיעו לירדן, מה שיפתח יותר אופציות כי בסוף כולם רוצים לחזור לעבודה

שלומי אסרף:  אנחנו יודעים לסמן שהנשקים שנכנסים והאמל"ח החריג, אם זה רימוני רסס שתפסנו בלבנון, מגיע לכיוון הסחיר, לכיוון שכם, ג'נין ועוד מקומות

שלומי אסרף:       אני רוצה לציין לגבי תופעת המסתננים

שלומי אסרף:  בגבול הצפוני של ירדן בין חמת גדר לאזור בית שאן כמעט על בסיס שבועי

שלומי אסרף:  היינו שם בתחילת המלחמה בחודש אוקטובר, כמעט על בסיס שבועי חדירות של מסתננים, סרילנקים, טורקים שנכנסים בכמויות של ארבעה אנשים, שישה אנשים

שלומי אסרף:  האחרונה 12 אנשים

שלומי אסרף:  אנחנו לא יודעים מה הם מביאים איתם, אם זה אמל"ח, סמים

שלומי אסרף:  הכול יכול להיות

שלומי אסרף:  חשוב לציין את זה

שלומי אסרף:  היינו שם כמעט חודש וחצי עם תושבים באשדות יעקב, מאוד מוטרדים מהבעיה

שלומי אסרף:  באותה מידה זה יכול להיות חדירה של חולייה או איראנית או כל דבר אחר, אז אנחנו לוקחים חלק גם בזה

בועז ביסמוט: תודה רבה

בועז ביסמוט:  הדברים שאמרת הם מאוד מטרידים, מדאיגים

גיא גדסי: אפשר הערה קטנה?     

בועז ביסמוט: בוודאי

גיא גדסי: דיברנו גם על זה בדיון הקודם

גיא גדסי:  אנחנו שוב פעם מגיעים לעניין של הפתיחה באש בגבול

גיא גדסי:  אני שוב פעם מציין שבעיקר עכשיו כשאנחנו נמצאים בתקופה של מלחמה ובעיקר כשיש התרעות כאלו ואחרות לגבי הסתננות של טרור ומחבלים מהגדרות הדרומיים של מדינת ישראל, חייב להיעשות עם זה משהו ולשנות את נוהל הפתיחה באש בגבולות, מה שייתן משמעות מאוד כבדה למי שרוצה להתקרב לגבול בשביל לבצע הברחה וכמובן למי שבא לבצע טרור

גיא גדסי:  זה חייב להיעשות

בועז ביסמוט: נכון

בועז ביסמוט:  הדברים גם נאמרו בפעם שעברה

גיא גדסי: גם הלילה היה אירוע מאוד חריג בגבול, שיש לנו חיילת שפצועה שם, חיילת מחטיבת פארן

גיא גדסי:  אני עוד פעם אומר את זה, זה חייב להשתנות

גיא גדסי:  אנחנו מדברים על זה בדיונים וזה נשאר ככה כי הנוהל הזה לא משתנה

גיא גדסי:  זה גבול שבו אנחנו אמורים לדעת ולסמן שמפה לא נכנסים, אם יש גדר או אין גדר

בועז ביסמוט: ברור

בועז ביסמוט:  רשמנו לפנינו וזה בהחלט הערה במקום, בטח בימים אלה

קריאה: אתם בודקים גם יציאה מישראל החוצה?     

גיא גדסי: יש

בועז ביסמוט: סגן ניצב ארקדי אלקינד, בבקשה

ארקדי אלקינד: בוקר טוב, אני ראש ענף חקירות מחוז דרום

ארקדי אלקינד:  אני אוסיף רק כמה משפטים

ארקדי אלקינד:  אני מדבר על מחוז דרום עכשיו

ארקדי אלקינד:  מחוז דרום, אין ייצור של קפטגון ואין שימוש בקפטגון, אלא מה, מחוז דרום למעשה הוא משמש ציר עיקרי למעבר סחורות בין איו"ש לעזה

ארקדי אלקינד:  חוץ מההברחות שציינו אותן במג"ן, הברחות דרך הגבול, אנחנו מכירים גם תופעה של הברחה בתור סחורה לגיטימית שמיועדת לעזה

ארקדי אלקינד:  היו גם כמה תפיסות כאלה

ארקדי אלקינד:  אחת התפיסות, דיבר עליה גיא, אותה סחורה מטורקיה של נעליים

ארקדי אלקינד:  הגיע מוסלק בתוך נעליים דרך כרם שלום

ארקדי אלקינד:  הייתה עוד תפיסה מאוד משמעותית במעבר תרקומיא של עשרות אלפי כדורים של קפטגון, 9

ארקדי אלקינד: 5 ק"ג

ארקדי אלקינד:  תתרגמו את זה לכדורים, 30,000–40,000

זיו פידרר: במקררים

ארקדי אלקינד: יכול להיות שיש גם מקררים

ארקדי אלקינד:  אני מדבר עכשיו על הסלקה בתוך ריהוט

ארקדי אלקינד:  מכולה שעברה מחברון והייתה מיועדת להגיע לעזה, של איזשהו יצרן רהיטים חברוני גדול שיש לו אישור הכנסת סחורות

ארקדי אלקינד:  פשוט הוברח בתוך ריהוט, בתוך ספות ועלה בשיקוף

ארקדי אלקינד:  זה מה שעלה בשיקוף, זה מה שאנחנו יודעים

ארקדי אלקינד:  כמה לא נתפס וכמה עבר באותו ציר, סביר להניח שהרבה יותר, אבל אנחנו מבינים שרוב השימוש ורוב הייעוד זה באמת מאיו"ש לעזה

בועז ביסמוט: תודה

בועז ביסמוט:      נציג משרד האוצר, זיו פידרר

זיו פידרר: שמי זיו פידרר, אני אחראי על המודיעין ביחידות הסמים של המכס

זיו פידרר:  רציתי בהמשך למה שהמשטרה אמרה על התפיסה בכרם שלום בנעלי עקב

זיו פידרר:  לא הספקתי להעביר לכם

זיו פידרר:  אני אעביר לכם במייל

זיו פידרר:  אתם יכולים גם לראות, יש פה תמונות של כל ההסלקות שהמכס תפס, של קפטגון בארבע השנים האחרונות

זיו פידרר:  אני אביא לכם ותתרשמו

זיו פידרר:  סתם לדוגמה, נעלי עקב שדיברו, כרם שלום, זה הגיע לנמל אשדוד מטורקיה

זיו פידרר:  מנמל בטורקיה הגיע לארץ

בועז ביסמוט: יש להניח, עקבים גבוהים

יעקב וקסמן: אין ריח

יעקב וקסמן:  אתה לא יכול לאמן כלבים בשביל לתפוס אותם

יעקב וקסמן:  זה במקרה תופסים

זיו פידרר: בארבע השנים האחרונות היו שבע תפיסות גדולות שהמכס תפס במעברי גבול, כששלושה מהם זה היו בניצנה, כלומר ממצרים לארץ

זיו פידרר:  אחד זה כרם שלום שזה התחיל בנמל אשדוד והגיע לכרם שלום

זיו פידרר:       בגשר אלנבי בשנת 2020 נוסע הגיע עם מזוודת טרולי כשהסמים, לא היה הרבה, היה 2,700 כדורים אבל הם הוסלקו בידיות וצינורות השלדה של המזוודות

זיו פידרר:  לפני חודש נתפסו בגשר אלנבי שתי תושבות ירדן, שתי אחיות

זיו פידרר:  תפסו עליהן בתחתונים 22,000 כדורים

זיו פידרר:  בתרקומיא בשנת 2023 גם בינואר, במקררי משרדים

זיו פידרר:  יש גם את התמונות שם, 9

זיו פידרר: 5 ק"ג

זיו פידרר:  הרוב מגיע לעזה

זיו פידרר:  עד היום אמרו, טוב, הסמים בעזה

זיו פידרר:  זה לא השפעת בני הנוער הישראלים, זה לא נורא, זה לא סמי המסיבות

זיו פידרר:  השתנו דברים

זיו פידרר:      התפיסות הגדולות העיקריות היו בניצנה, אם זה בגלילי בד, במשלוחי לוחות שיש, בכל מיני סחורות לכל דבר וזה מוסלק

זיו פידרר:  באלנבי זה כמה שנים לא היה

זיו פידרר:  עכשיו שתי בלדריות נתפסו

בועז ביסמוט: לא מעודד

בועז ביסמוט:  למה אנחנו לא מופתעים? מישהו פה מופתע מהדברים האלה?      יעקב וקסמן, בבקשה

יעקב וקסמן: אני לא מייצג שום גוף רשמי או כלשהו

יעקב וקסמן:  אני ד"ר לביולוגיה, חוקר השפעות של משני תודעה וסמים פסיכוטיים

יעקב וקסמן:  אני עשיתי פוסט דוקטורט אצל פרופ' משולם עליו השלום ואני ארחיב את היריעה על כל הסינטטיים

יעקב וקסמן:  מה שפה אהבתי זה את הנושא שאמרנו שיהיה קואליציה בין-לאומית נגד סמים סינטטיים

יעקב וקסמן:  אותי מעניין העתיד

יעקב וקסמן:  מה שיש כבר ויסליקו בתחתונים או בעקבים זה לא לעניינו

יעקב וקסמן:  להוריד את הממשל הסורי זה לא פה

יעקב וקסמן:  מה יהיה אם מחר ימציאו סם מסיבות חדש? איך האנושות מתמודדת עם המצאת חומרים משני תודעה, בייחוד האמפטמינים, האופיואידים, הקנבינואידים הסינטטיים

יעקב וקסמן:  מה שקרה שם בנובה זה התנגשות בין ה-MDMA, קטמין, ממסי דק דוקטור לבין הקפטגון

יעקב וקסמן:  לא אלה צדיקים ולא אלה צדיקים, אבל אולי אלה שלקחו לקראת הבוקר, נפתח להם הקטמין לא יכלו לרוץ

יעקב וקסמן:  אנחנו צריכים להסתכל גם על מה שקרה שם ולהבין שגם הנוער שלנו, אמנם עושה סמי מסיבות אופטימיים, מלאי אהבה אבל אנחנו בספרטה

בועז ביסמוט: זה לא נושא הדיון

יעקב וקסמן: נכון

יעקב וקסמן:  מה שאני רוצה לתמוך, כמו שאלפרד נובל הבין שה-TNT, שמעתי שיש חסר בעולם ב-TNT

יעקב וקסמן:  כמו שהוא הבין, ברגע שהוא הוציא את ההמצאה שלו שהוא עשה נזק גדול לאנושות, הוא נתן קרן

יעקב וקסמן:  אנחנו כישראל יכולים להקים בית משפט פרמקולוגי עם שקיפות לציבור

יעקב וקסמן:  ד"ר זי שעשה את הממסי הזה שאנשים נופלים ממנו ברחובות ישלם פיצויים לחברה וכך נזהיר אותם

יעקב וקסמן:  עוד שבוע יבוא סם סינטטי חדש כי זה מאוד רווחי

יעקב וקסמן:  מצד אחד תאגידי התרופות שמחים - - -      

בועז ביסמוט: עד שיבוא סם חדש יש את הקפטגון, עדכני, הוא נושא הדיון

בועז ביסמוט:  תרחיב לנו בנושא הזה

יעקב וקסמן: זה לא שזה מעורבב מכל מיני

יעקב וקסמן:  זה שני דברים כמו שהגשתי לך

יעקב וקסמן:  זה אמפטמין ותיאופילין

יעקב וקסמן:  זה שתי תרופות שאתה לא יכול להפסיק אותן

יעקב וקסמן:  היצור הוא פשוט

יעקב וקסמן:  אנחנו פה בהפסד עצום אנושי שנתנו לזה להשתלט

יעקב וקסמן:  אם יצליחו להרוס את המפעלים האלה יקרה מה שקרה לנאצים עם הפרוויטים

יעקב וקסמן:  במקרה הבריטים הפציצו להם את המפעל היחיד והם התחילו להרוג אחד את השני וטוענים שזה הייתה הנפילה הראשונה של השלטון

יעקב וקסמן:  הרי נתנו את זה לטייסים והם טסו 20 פעם הלוך וחזור

יעקב וקסמן:       אני קורא להתיר קצת דברים טבעיים ולהשקיע את כל המאמצים בסמי המעבדה, סמי הפיצוציות, כל הדברים האלה שאין להם בוסים וגורפים מהם מיליארדים תאגידי התרופות והממציאים

בועז ביסמוט: רוני, אתה היית רוצה לענות לו?     

ד"ר רוני ברקוביץ': אנחנו התייחסנו על האמפטמין

בועז ביסמוט: על האמירה הספציפית שלו אני מניח שיש לך את ההערות שלך

ד"ר רוני ברקוביץ': בעבר אנחנו כן תפסנו משלוחים של אפילו ייצוא של תרופות של סינופד, של פסאודואפדרין שהלך לשוק הסמים

ד"ר רוני ברקוביץ':  זה ידוע, לכן אם יש לנו כמובן מידע אנחנו כן עושים

ד"ר רוני ברקוביץ':  מצד שני יש לזה שימוש חוקי ואי אפשר, מישהו שיש לו שיעול או הצטננות או דברים שמשתמשים בהם

ד"ר רוני ברקוביץ':  בתהליך ייצור אכן אפשר לייצר ממנו סמים

ד"ר רוני ברקוביץ':  אנחנו מודעים לתופעה

יעקב וקסמן: מה עם הרעיון להגיד לד"ר זי הזה שהוא אחראי על המון נפשות שהלכו לטמיון? הוא לא יכול לגרוף בקנדה את המיליארדים בגלל שהוא המציא את הממסי, את הדוקטור

יעקב וקסמן:  לא קשור לפה אבל אני רוצה שנאזן

ד"ר רוני ברקוביץ': הדוקטור זה דיון אחר אבל זה ידוע

יעקב וקסמן: למה שהוא לא ישלם פיצויים?     

ד"ר רוני ברקוביץ': המכס יכול להגיד כמה נתפס כאן בארץ

דוד כץ: מדע לא מוסרי יכול להגיע להשמדת העם, לרצח עם

בועז ביסמוט: זכותך להערה אבל זה לא הדיון כעת

בועז ביסמוט:       פחות או יותר סיימנו בזמן

בועז ביסמוט:  ביקשתי גם שנעשה את זה היום קצר וממוקד, אבל עדיין יש לנו כמה דקות

בועז ביסמוט:  מישהו פה רוצה תובנות, שאלות אחד לשני? בבקשה

זיו פידרר: משפט אחד אני חייב להוסיף

זיו פידרר:  האו"ם מנדב את כוחו להתעסק במלחמה בסמים על ידי אמנת וינה 1988

זיו פידרר:  במסגרת האמנה הזאת כל המדינות החתומות על האמנה הזאת הן מחויבות לפקח אחר אותם חומרי מוצא של הסמים ולאתר זליגה

זיו פידרר:  ניקח ונוציא את החומרים של הקפטגון, אולי אפשר דרך האו"ם להיעזר בו ואת אותם חומרים לנסות להתחקות אחר המקומות, איך זה מגיע, אם מיוצר במדינות של האזור שלנו, איך אפשר למנוע את השלב הקודם, השלב הראשוני של חומרי המוצא שנקראים פריקורסוס

זיו פידרר:  זה תחום מאוד גדול

גדעון לוסטיג: התייחסי בקצרה למה שזיו כרגע אמר

גדעון לוסטיג:  אחד הנושאים שהדגשתי כנושא מיקוד שלנו זה באמת הנושא של חומרי המוצא

גדעון לוסטיג:  אתה צודק, יש חובת דיווח למדינות שמדווחות ואפשר לזהות כמה מדווחות שהן מייצרות ושולחות, ואחר כך להעריך כמה באמת יש צריכה ומשם לעשות את החשבון הפשוט

גדעון לוסטיג:  זה תהליכים בין-לאומיים שאנחנו בהחלט שמנו במוקד הפעולה שלנו

גדעון לוסטיג:  אנחנו בדרך לשם

בועז ביסמוט: ד"ר וקסמן, רצית להוסיף

יעקב וקסמן: אני יכול לדבר יממה שלמה

יעקב וקסמן:  אנחנו צריכים להיות ספרטה

יעקב וקסמן:  אנחנו לא יכולים לקפוץ חצי גוף מול 200 מטר מעזה ולחשוב שנתנו לנו אישורים לעשות את המסיבה הזאת

יעקב וקסמן:  אנחנו לא יכולים להזניח את רוב הנוער שלנו שכל פעם קופץ אחרי משהו סינטטי חדש

יעקב וקסמן:  בשתי מילים, הסינטטי לפח

יעקב וקסמן:  כבוד היושב-ראש, נקים אנחנו ועדה בין-לאומית כזאת שגם תגיש להאג שאנחנו פה עם המוחות שיש לנו נראה איך אנחנו חושבים על העתיד של הנוער, שמחר מישהו יקפוץ עם אמפטמין חדש, עם קבוצה אחרת

יעקב וקסמן:  אדם מטבעו מאוד רגיש לחומרים האלה, אופיואידים, אמפטמינים, קסנטינים וסינטטיק קנבינואיד, שאחד מהם יש לאוניברסיטה העברית פטנט עליו

בועז ביסמוט: תודה

בועז ביסמוט:  אני רוצה אולי שאלה לנציגים של או משרד הביטחון או ביטחון לאומי

בועז ביסמוט:  אני באופן אישי מאוד מוטרד מהגבול הירדני

בועז ביסמוט:  כל הגבולות מטרידים אותי, דרום, צפון, אבל הירדני, יש משהו שעושים, משהו חדש עד כמה שאפשר להגיד בלי לחשוף פרטים?      

שלומי אסרף: אני יכול להגיד שמה שקרה בשבת ב-7 באוקטובר, הבנו שהמכשול קצת בבעיה

שלומי אסרף:  הגדר של ירדן זה לא מכשול

שלומי אסרף:  הגדר פרוצה, הרבה חורים במיוחד באזור הבקעה הצרה וגם בצפוני

שלומי אסרף:  תושבים מודאגים מזה מאוד

שלומי אסרף:  אני מכיר המון תושבים שם

שלומי אסרף:  אני גם תושב בית שאן, בגזרה, אז המכשול לא טוב אבל גם האמצעים ישנים, זאת אומרת שגם איפה שכן רואים וזה לא שטח מת יש בעיה עם האמצעים וצריך את זה לחזק, וכמובן כמו שגיא ממג"ן נגע, ההתרעה

שלומי אסרף:  הירדנים יורים בכל מי שנכנס לנהר

שלומי אסרף:  הם לא מחכים

בועז ביסמוט: מעניין

בועז ביסמוט:  רשמנו גם את הנקודה הזו

דוד כץ: אם אפשר שאלה

בועז ביסמוט: בבקשה, אדוני

בועז ביסמוט:  אתה יכול להציג את עצמך?     

דוד כץ: עו"ד חץ דוד, אני מארגון ברית שבט אברהם

דוד כץ:  אני המנהל הכללי של הארגון

דוד כץ:  אנחנו פשוט כמו שהסברנו במכתב, מזהים את הקפטגון כחלק בלתי נפרד ממערך מלחמתי, כלומר הקפטגון צריך לקבל יחס של נשק

דוד כץ:  אם הקפטגון יקבל יחס של נשק, כל התהליך, הסימון, יש להם טכניקת סימון אוכלוסייה שהיא נועדה ליצור דיכוי בהתחלה באמצעות אופיאטים ואז עוררות באמצעות הקפטגון ואובדן המוסר ו-7

דוד כץ: 10

דוד כץ:  מה שאנחנו ראינו פה זה תצוגת תכלית שהיא לא לישראל

דוד כץ:  תצוגת התכלית היא לארצות הברית

דוד כץ:  זה יכול לקרות בארצות הברית

דוד כץ:  יש פה איזשהו תהליך סימון שאני רוצה שיחשבו עליו, שמרדימים את האוכלוסייה באמצעות התמכרות לאופיאטים שזה כבר קיים

דוד כץ:  יש היום ביישובים המוסלמים 5% או מספרים דמיוניים לכל דבר ועניין של התמכרות לאופיאטים ואז יש לך אוכלוסייה מורדמת אבל זועמת כי יש לה בעיות התמכרות

דוד כץ:  היום עצרו את האופיאטים בישראל, אז עכשיו יש לך אוכלוסייה שיש לה סבל ואין התייחסות אליה, אין גמילה, אין כלום, אין שום דבר

דוד כץ:  עכשיו מכניסים אליה חומר חדש שנקרא קפטגון

דוד כץ:  החומר הזה זה יהיה רציחות פנימיות בתוך הקהילה המוסלמית

דוד כץ:  זה ממש השמדת עם שהסלפים עושים לאסלאם וזה גם יתפוצץ עלינו בסוף, לכן אני רוצה פה לשים איזשהו נקודה

דוד כץ:  בקרבות שאתה נלחם נגד אויב, הגנה זה תמיד כישלון

דוד כץ:  התקפה זוכה ביתרון התכנון ויתרון ההפתעה

דוד כץ:  כשיש לך מפעלים שמייצרים 80% מהנשק של האויב וזה מפעלים לא חוקיים וזה מנוגד לאמנת הסמים הבין-לאומית, זה לא עניין של ישראל

דוד כץ:  המפעלים האלה שולחים לגרמניה, הם שולחים להולנד, הם שולחים לאמסטרדם, הם שולחים ללונדון, הם שולחים לארצות הברית, הם שולחים לאפריקה

דוד כץ:  זה לא ישראל

דוד כץ:       אמנת הסמים הבין-לאומית, מה היא המלחמה בסמים? זה אומר שאם יש מקור שאתה יודע איפה הוא, מדינה רשאית לפנות למדינה אחרת ולומר לה, תטפלי במקור

דוד כץ:  אם את לא מטפלת במקור, את נותנת לי אישור על פי האמנה לתקוף את המקור

דוד כץ:  ישראל יכולה להקים DA שהוא מטפל בסמים של לבנון

דוד כץ:  אנחנו לא מפרים הסכמים שיש לנו עם לבנון, הסכמי שביתת נשק עם סוריה

דוד כץ:  אנחנו אומרים, סליחה, אנחנו פונים לערכאות בין-לאומיות ואנחנו אומרים, טפלו בזה אתם או שאנחנו נטפל בזה

בועז ביסמוט: הבנתי

בועז ביסמוט:       גדעון, אתה רוצה לענות לו?     

גדעון לוסטיג: אני חושב שהעיקרון הבסיסי לדבר הזה זה הסכמה של מדינות להצטרפות של מדינות, שזה חלק מהכוח הבין-לאומי

דוד כץ: בהחלט

דוד כץ:  כל עזרה שאתה צריך מאיתנו, גם מדעי, גם מבחינה משפטית, הכנה

דוד כץ:  כל מה שצריך מאיתנו אנחנו בשבילכם

דוד כץ:  נספק לכם כל מה שאנחנו יכולים

בועז ביסמוט: מאה אחוז

בועז ביסמוט:  תודה רבה על הדברים שאמרת

בועז ביסמוט:  תודה רבה לכל המשתתפים

בועז ביסמוט:  רק הערה אחת אם תרשה לי לגבי "כל הגנה זה כישלון"

בועז ביסמוט:  עד שמגיעים לצבא הגנה לישראל וכאן זה ניצחון

בועז ביסמוט:  בכל מקרה בשורות טובות ושניפגש בתקופות יותר טובות

יעקב וקסמן: אז מקימים את הוועדה הבין-לאומית הזאת למניעת הפצת - - - ?     

בועז ביסמוט: תשובה אתה מצפה עכשיו, נכון?     

יעקב וקסמן: כרגע, כבר פה

יעקב וקסמן:  יש לנו פה את כל המומחים העולמיים

יעקב וקסמן:  נגיש את זה להאג

בועז ביסמוט: אנחנו נדבר

בועז ביסמוט:  תשובות לא יהיה אבל תשובות מחויבים

בועז ביסמוט:  תודה רבה לכל המשתתפים