הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 27, 2024-01-15 00:00

אוהד טל: שלום לכולם, היום יום שני, ה' בשבט, 15 בינואר 2024, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה למיזמים ציבוריים לדון בהצעת החוק של חבר הכנסת יונתן מישרקי, הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 67) (הודעה על סיום הטבה בנקאית), התשפ"ג–2023

אוהד טל:  מכבדים אותנו בנוכחותם חברי פורום תקווה של משפחות חטופים, מר ליבמן בבקשה

אליהו לנקין: צוהריים טובים לכולם

אליהו לנקין:  ברשות היושב-ראש חבר הכנסת, ידידי, אוהד טל, חבר הכנסת מישרקי וכל הנוכחים

אליהו לנקין:  ההצעה שתעלה חשובה וגם הדיון בוועדה, אבל כולנו יודעים שאנחנו באמצע מלחמה והכי חשוב לדעתי זה הניצחון במלחמה ולא להפסיק

אליהו לנקין:  יש לנו חטופים, אבל מעבר לחטופים, ביניהם הבן שלנו אליקים שלמה, יחד עם כל החטופים, יש לנו מדינה שלמה שהיא סוג של חטופה

אליהו לנקין:  יש לא מעט אויבים שמסתכלים על התגובה שלנו ומחכים בצפון, ביהודה ושומרון ובעוד מקומות לנסות להשמיד אותנו

אליהו לנקין:  אנחנו חייבים לקיים את מאמר חז"ל "הקם להורגך השכם להורגו", להמשיך עד לניצחון לא להפסיק ולא להרפות עד שננצח למען ביטחון עם ישראל, הילדים שלנו דור עתיד

אליהו לנקין:  רק כך נוכל להבטיח את הביטחון של עם ישראל ואת ההרתעה

אליהו לנקין:  בעזרת השם ובעזרת השליחים המסורים שלו, גיבורי כל עם ישראל, שנפעל יחד באחדות ישראל, באהבת ישראל, בעין טובה אחד לשני, גם מהעם היהודי וגם כאלה שהם לא מהעם היהודי אבל בחרו את גורלם להיות שותפים אתנו במערכה נגד האויבים שרוצים לחסל אותנו

אליהו לנקין:  אז בעזרת השם שנזכה לניצחון עם ישראל בקרוב בעזרת השם במהרה בימינו ושכל החטופים בעזרת השם יחזרו לשלום במהרה

אוהד טל: אני רוצה להודות לך ולחזק אותך

אוהד טל:  הקול שאתם משמיעים הוא קול כל כך חשוב, ממלא אותנו בהשראה וברוח גדולה

אוהד טל:  אני מקווה שכל המנהיגים שלנו ישמעו את הדברים שאתה אומר, יתמלאו בכוח ויביאו אותנו למקום שכולנו מייחלים לו, לניצחון

אוהד טל:  בסוף יש פה טוב ויש רע ואת הרע הזה אנחנו חייבים למחות מהעולם, אין דרך אחרת

אוהד טל:  זו הדרך היחידה שלא יהיו עוד הורים כמוך בהמשך הדרך, אז תודה רבה על כל מה שאתם עושים ועל הקול שאתם משמיעים

אוהד טל:  נתחיל את הדיון על הצעת החוק של חבר הכנסת מישרקי שיציג את הצעת החוק

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  זה דיון בהצעת החוק לקראת הקריאה השנייה והשלישית

יונתן מישרקי:  דנו בו כבר פעם קודמת במושב הקודם

יונתן מישרקי:  מדובר בהצעת חוק חברתית שמבקשת לדאוג לאזרח הפשוט, שהמידע מהבנקים ומחברות האשראי יגיע אליו בזמן סיום ההטבה שמגיעה לו, בצורה אפקטיבית

יונתן מישרקי:  זה נולד מחיי היום יום של כולנו

יונתן מישרקי:  אתה יודע שאתה נכנס להטבה ואתה לא יודע איך ומתי אתה יוצא

יונתן מישרקי:  אתה מקבל הטבה מהבנק לתקופה מסוימת, אתה שוכח במהלך הזמן והמידע שמגיע לך בסיום ההטבה, אם הוא מגיע, הוא מגיע בצורה שהיא לא מספיק ברורה וידועה לך

יונתן מישרקי:       לכל אזרח יש אפשרות לעשות מקצה שיפורים מול החברות והבנקים שנותנות לו את אותה הטבה והוא יכול להגיד להם שאם היה יודע בזמן הוא היה מנהל אתם משא ומתן לצורך המשך ההטבה וכו'

יונתן מישרקי:  לכן הצעת החוק הזו מבקשת לתת את ההודעה בצורה אפקטיבית, לא נכנסנו להגדרה מהי צורה אפקטיבית בגלל שהטכנולוגיה משתפרת עם הזמן ולא רצינו להגביל את עצמנו וגם בלוחות הזמנים, ביקשנו שזה יהיה 21 יום בטרם פוקעת אותה הטבה, ביקשנו שהמידע יגיע עד ללקוח בצורה ישירה

יונתן מישרקי:       אני מכיר את ההערות שקיבלנו מאיגוד לשכות המסחר ואחרים בנוגע לתיקונים קטנים, אני חושב שאין למישהו מחלוקת שזה מה שצריך להיות

יונתן מישרקי:  פנו אלי בנוגע להצעה של 21 יום, אמרו מה עושים אם זה נופל בשבת או בחג, אז אני חושב שיש ליועץ המשפטי פתרון גם לזה

יונתן מישרקי:       הצעת החוק מבקשת שהבנק יהיה מחויב להודיע בצורה אפקטיבית נוספת

יונתן מישרקי:  אם היום אני מקבל בדיוור ישיר במייל או בדואר את ההודעה באותיות הקטנות בסיום רשימת המספרים שאני לא תמיד יודע לזהות, אז ביקשנו שתהיה הודעה נוספת

יונתן מישרקי:  פנו אלי מהחברות ושאלו למה הודעה נוספת? אני חושב שאת מה שקיים היום, שגם ככה נמצא אצל הבנקים בשגרה, בשוטף, תתנו לאזרח, לא הפסדתם כלום, אתם צריכים להשקיע במערכת נוספת שתיתן הודעה אפקטיבית, אם באס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס או בכל טכנולוגיה קיימת שתהיה בעתיד

יונתן מישרקי:  זו בעצם מטרת החוק, לא הייתי רוצה לוותר על זה, זה מה שמונח לפנינו

אוהד טל: תודה על הצעת החוק שלך

אוהד טל:  אם אנחנו רוצים לקדם תחרות בעולמות הפיננסיים, אחד התנאים הבסיסיים לתחרות זו שקיפות, שהלקוח מכיר את הסיטואציה ויודע מה קורה כדי שידע לקבל החלטות מושכלות כמה שיותר

אוהד טל:  החוק שלך בהחלט תורם לזה ולכן אני חושב שהוא חוק טוב וחשוב, תודה על הצעת החוק

אוהד טל:  נפתח את הדיון להתייחסויות של הארגונים השונים, המועצה לצרכנות, בבקשה

ליאור נסים: עורך-דין ליאור נסים מהמועצה הישראלית לצרכנות

ליאור נסים:  אנחנו כמובן מברכים על הצעת החוק הזאת

ליאור נסים:  אנחנו מאמינים שהצעת החוק מצמצמת את הפערים בידע שבין הלקוח לבין הבנק, הבנק הוא בעל הידע

ליאור נסים:  יש לנו הצעות להוסיף שיניים ואכיפה אזרחית לתיקון החשוב הזה:      הצעה ראשונה, חיוב בשליחת הודעה נפרדת

ליאור נסים:  אנחנו מכירים פרקטיקות של צירוף ההודעה  בחשבון החודשי, בקטן, עם הפניה לפרטים וזה משהו שלא היינו רוצים לראות

ליאור נסים:  תיקון נוסף שאנחנו מציעים, זו חזקה שקבועה בחוק שאומרת שאם הבנק לא הוכיח אחרת, אז הלקוח לא קיבל את ההודעה

ליאור נסים:  זה מביא אותי לדבר הבא, אנחנו מציעים הטלת פיצוי כספי סטטוטורי בדיוק כמו בחוק הטכנאים, שם, אם הטכנאי מאחר מעל לשעתיים הצרכן זכאי לפיצוי, זה נמצא בחוק הגנת הצרכן סעיף 16

ליאור נסים:  אנחנו מציעים מעבר לתיקונים שנתנו לרגולטור וקביעת עונשים וכאלה, אנחנו מציעים פיצוי סטטוטורי ללקוח

יונתן מישרקי: הכוונה אם ההודעה לא נשלחה אליו?     

ליאור נסים: אם הבנק לא מוכיח שההודעה נשלחה, הלקוח יהיה זכאי לפיצוי

ליאור נסים:  הצענו סכום של 120 שקלים

אוהד טל: על מה מבוסס הסכום הזה?     

ליאור נסים: אנחנו מניחים שכרטיס אשראי עולה כ-20 ₪ לחודש, אם הצרכן לא מודע שהוא מתחיל לשלם את העמלה על האשראי, אלה בדרך כלל מבצעים שנותנים לחיילים סטודנטים ואוכלוסיות מוחלשות, נותנים להם אשראי בחינם לתקופה מוגבלת ובסוף אותה תקופה מתחילים לגבות עליה, אלה העמלות שיותר מוכרות

ליאור נסים:  קבענו סוג של תקופת עונשים של חצי שנה וזה יוצא 120 שקלים, שאלה העמלות שהצרכן נשלם וזה נראה לנו טווח נורמלי

ליאור נסים:       זה נכון שיש עיצומים כספיים ואפשרויות לנקיטת הליכים, אבל לקיחת הפיצוי, מתן הפיצוי לציבור הלקוחות הישראלי, לתת להם את הכוח, זה מה שיביא לאכיפה יעילה

ליאור נסים:  ראינו את זה בחוק הטכנאים

ליאור נסים:  ראינו שחברות עושות מאמצים, שליחים מגיעים בזמן, טכנאים לא מאחרים ואם הם מאחרים, הם משלמים

ליאור נסים:  אותו דבר גם פה, בעל הידע הוא בעל היכולת, הוא צריך לעדכן את הצרכן ואם הוא לא מעדכן את הצרכן, הוא צריך לשלם

ליאור נסים:  ככה תהיה אכיפה יעילה

אוהד טל: בנק ישראל, תרשמו לעצמכם את כל הנקודות ותענו באופן מרוכז על כל הדברים שיעלו

אוהד טל:  לובי 99 בבקשה

אלה תמיר שלמה: עורכת-דין ורואת חשבון אלה תמיר שלמה מלובי 99

יונתן מישרקי: מגיעה מחמאה גם ללובי 99 על  הצעת החוק הזאת

יונתן מישרקי:  עשינו את זה בשיתוף פעולה עוד מתחילת הדרך

אלה תמיר שלמה: אנחנו ממש מברכים על הצעת החוק הזאת, המטרה הנעלה כאן היא לשים סוף לשיטת המצליח של הבנקים וחברות כרטיסי האשראי שנוהגים לשווק שירותים שונים, בעיקר כרטיסי אשראי בחינם לתקופה ואחריה אנחנו רואים שהם בוחרים לשלוח את ההודעה על הסיום ההטבה בדרך שהיא כנראה הכי פחות גלויה ללקוח

אלה תמיר שלמה:      הצעת החוק הזאת בראש ובראשונה מעבירה כוח צרכני ללקוח

אלה תמיר שלמה:  הוא סוף סוף יהיה מודע לסיום של ההטבה ויוכל לבחור באופן מודע ומיודע אם הוא מעוניין להמשיך לצרוך את השירות למרות שהמחיר שלו עלה או שהוא מעדיף לסיים את ההתקשרות עם אותו תאגיד בנקאי וזה כמו שנאמר כאן, יפתח פתח להתמקחות מחדש של הצעה נוספת שזה דבר טוב

אלה תמיר שלמה:       לדעתנו, כדי שההצעה באמת תגשים את התכלית שלה באופן מלא, היינו רוצים להציע שני תיקונים קטנים מאוד: הראשון, לקבוע שההוראה לגבי אופן ההודעה תחול לא רק במקרה של סיום ההטבה אלא גם במקרה של שינוי ההטבה

יונתן מישרקי: נכון

יונתן מישרקי:  שכחתי להתייחס לזה

אלה תמיר שלמה: המטרה שלנו זה להבטיח שההטבה מלכתחילה לא תנוסח באופן כזה שיחמוק מאותה כוונה ממש טובה של החוק

אלה תמיר שלמה:  דבר שני זה לקבוע שכבר בתוך ההודעה הזאת יהיה קישור נגיש שהלקוח יוכל דרך הקישור הזה להיכנס לבחור לסיים את ההתקשרות, או לבטל את כרטיס האשראי

אלה תמיר שלמה:  מהנקודה הזאת יתחיל תהליך של משא ומתן מול התאגיד הבנקאי

אלה תמיר שלמה:  לדעתי אפילו רצוי שבאותו לינק הוא יוכל להעלות מסמכים

אלה תמיר שלמה:       אם למשל מדובר בסטודנט, הרבה פעמים קרה לי שפתאום צריך להגיש מחדש אישור לימודים

אלה תמיר שלמה:  אם דרך אותו הלינק יהיה אפשר להגיש את אישור הלימודים המעודכן הזה זה יפתור את כל הקושי הבירוקרטי שזה מה שלמעשה היום מונע גם ממי שכבר מודע לסיום ההטבה - - -        

אוהד טל: זאת אומרת להנגיש את הדבר הזה, שהלקוח ישר יוכל להגיע למקום הנכון שבו הוא עושה את הפעולה בה הוא חפץ בלי שהוא הולך לאיבוד

יונתן מישרקי: אני רוצה להזכיר לאדוני, דברנו על זה בפעם הקודמת

יונתן מישרקי:  הבנו שיש מגבלות טכנולוגיות, אם נניח אני מקבל לינק שמאפשר לי להיכנס לחשבון הבנק בלחיצת כפתור בלי כל אמצעי הזיהוי שאנחנו רגילים אליהם בכניסה לאתר דרך אפליקציה, זה יכול לגרום לפירצה

יונתן מישרקי:  אני מסכים עם העיקרון שצריך שתהיה נגישות

יונתן מישרקי:  לכן אמרנו שתהיה האפשרות בתוך הודעת הטקסט, תהיה אפשרות ליצור קשר או לנהל משא ומתן או לסיים את ההתקשרות, אבל לא בדרך של לינק כי זה מאוד פרוץ ומאוד מסובך

אוהד טל: אז מה אתה מציע?     

יונתן מישרקי: אני מציע שבתוך ההודעה לא יהיה לינק

יונתן מישרקי:  אני מסכים עם הגישה שהציגה עמדה שזה נותן פירצה חמורה מידי

אוהד טל: פירצה שקוראת לגנב, הגנב, כשקוראים לו, בא

יונתן מישרקי: לגבי השינוי, יש איזה נוסח שהייעוץ המשפטי עוד מעט ידבר עליו, אני מקווה מאוד שתהיה הסכמה רחבה לגביו

אלה תמיר שלמה: היינו בדיון לגבי הודעה על עמלות, זה נכנס במסגרת חוק ההסדרים, שם יש בתוך ההודעה על גובה העמלות, יש לינק בו אתה יכול לראות את פירוט העמלות

איתי עצמון: זה קבוע בחקיקה?     

אלה תמיר שלמה:  זה לא קבוע בחקיקה

אלה תמיר שלמה:  שלחו לנו דוגמאות לבנקים שעשו ובנקים שלא עשו

אלה תמיר שלמה:  יש לינקים שונים, גם כשמקבלים את פירוט ההטבות החודשי

יונתן מישרקי: לינק שמבצע פעולה בתוך החשבון שלך זו בעיה גדולה

נילי אבן-חן: זו יכולה להיות סוג של הודעה שאתה מסיים, שאתה יכול ישירות, לא תצטרך עוד פעולה

אלה תמיר שלמה: לינק למקום באתר שבו מסיימים את ההתקשרות

אלה תמיר שלמה:  בסופו של דבר זו הצעה שעושה כברת דרך ענקית בעניין, זו ההצעה שלנו ואנחנו כמובן תמיד שמחים לשמוע כל דיוק אחר

אוהד טל: תודה ללובי 99

אוהד טל:  ישראכרט בבקשה

דנה אלוני: שלום, אתייחס לעניין השינוי

דנה אלוני:  זה אמנם לא מופיע איך שזה כתוב פה, אבל זה שולח לתיקון בחוק הבנקאות - שירות ללקוח ששם זה מופיע

דנה אלוני:  איך שזה מנוסח כרגע, זה חל גם על שינוי, תתקן אותי אם אני טועה

איתי עצמון: אני לא הבנתי את זה כך

דנה אלוני: זה שולח לסעיף מסוים ומתלבש שם, אחרי המילים "לקוח" מתלבש משהו ובמילים הראשונות יש את המילה "שינוי"

דנה אלוני:  לא פה, בחוק הבנקאות – שירות ללקוח

איתי עצמון: אני חושב שהתבלבלת לעניין ההטבות הלא בנקאיות

איתי עצמון:  יש היום בחוק הבנקאות – שירות ללקוח הוראות לגבי מה שנקרא תוכנית הטבות, מועדוני לקוחות, שם מדובר אכן על שינוי או סיום, דיברתי על כך בהרחבה בישיבת הוועדה הקודמת

איתי עצמון:  בהקשר של הטבה בנקאית, שזה בעצם הליבה של השירות שאותו מציע התאגיד הבנקאי ללקוח, כאן דיברנו כרגע רק על סיום

דנה אלוני: אשמח להבין, אמרתם שהגעתם להבנה איך לטפל ב-21 ימים

איתי עצמון: הכול יוקרא ויוסבר

אוהד טל: תודה

אוהד טל:  חברת כ

אוהד טל: א

אוהד טל: ל בבקשה

הדס מרמלשטיין: אנחנו הגשנו את נייר העמדה שלנו במסגרת פורום חברות כרטיסי האשראי

הדס מרמלשטיין:  אנחנו עומדים מאחורי מה שאמרנו

הדס מרמלשטיין:  אנחנו חושבים שכבר יש היום הסדר שמסדיר את כל האירוע

הדס מרמלשטיין:  הקושי שמועלה בהצעת החוק הוא שההודעה לא מספיק מודגשת, לכן אנחנו חושבים שאם הקושי הוא הדגשת ההודעה, אז ניתן למצוא דרכים אחרות להדגיש אותה לגבי הפירוט, אם זה בצורה מובהקת יותר, אותיות גדולות יותר

אוהד טל: אני מסכים אתך שבאופן עקרוני ההצעה הזאת לא הייתה צריכה לבוא לעולם בהינתן שמראש הבנקים וחברות כרטיסי האשראי היו מעדכנים את הלקוח באופן אפקטיבי

יונתן מישרקי: אני מזכיר לאדוני, דיברת על אימא שלך בדיון הקודם, שהיא כן קוראת מיילים

יונתן מישרקי:  אבל מיילים כאלה שמגיעים בתפוצה וחוזרים על עצמם, לא תמיד פותחים אותם

דנה אלוני: גם אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני:  אסים כאלה שמגיעים בהמוניהם

יונתן מישרקי: אבל אנחנו כן מסכימים שהלקוח מקבל התראה לפני ויש גבול בסופו של דבר גם עד כמה, אתה לא צריך לדפוק לו בדלת ולהגיד לו, תשמע אתה הולך לסיים את ההטבה

יונתן מישרקי:  אנחנו רוצים לדאוג לכך שתהיה מקסימום אפקטיביות במסגרת הניתן

יונתן מישרקי:  גם לא הזכרנו בחוק איך, כי מחר זה יהיה בטכנולוגיה אחרת שהיא לא אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס ואנחנו נתקדם הלאה

דנה אלוני: האם לא יהיה אפקטיבי יותר שזה יהיה בדרך אחת לבחירת הלקוח? אני קרואת מיילים ולא אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים, אתה קורא אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים ולא מיילים  ולכל אחד יש את הדרך הנוחה לו

יונתן מישרקי: לכן אמרנו שאנחנו מבקשים באותה דרך שהוסכמה בין הלקוח לבין הבנק, להתקשרות עם הבנק ודרך נוספת תהיה דרך אפקטיבית שתיבחר לפי מה שאנחנו מבינים

יונתן מישרקי:  אני חושב שאס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס הוא הדבר האפקטיבי ביותר אבל יש אחרים שחושבים אחרת

יונתן מישרקי:   זה יישאר פתוח, מי יקבל בסופו של דבר איך לעשות את הפעולה הזאת של המידע האפקטיבי? הבנק?      

איתי עצמון: מה שכתוב כרגע בנוסח זה שההודעה תישלח בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה

יונתן מישרקי: אבל מי יקבע את זה? הבנק?      

איתי עצמון: אני מניח שיש כללים של בנק ישראל למסירת הודעות

איתי עצמון:  הם בטח יפרטו

איתי עצמון:  אבל אני חושב שיותר נכון בכלל לנסח את החקיקה באופן הזה שהוא ניטרלי טכנולוגית ולא למנות את אמצעי המדיה שבאמצעותם מוסרים את ההודעות

אוהד טל: אציג את עמדת האוצר שלא יכלו להיות כאן היום בגלל לילה לבן שהיה להם אתמול לאור התקציב, הם לא מתנגדים לחוק בהינתן הדיוק שאמרת עכשיו, לשמור על ניטרליות טכנולוגית בהקשר הזה

אוהד טל:  התייחסויות נוספות לפני בנק ישראל? אם אין, בנק ישראל בבקשה

גרניט אופק: שלום לכולם, שמי גרניט אופק, מנהלת את יחידת האסדרה באגף בנק-לקוח בפיקוח על הבנקים

גרניט אופק:  אתחיל ואומר שהצעת החוק הזאת היא הצעה שמתאימה לצעדים שבנק ישראל נוקט בתקופה האחרונה בנושא שיפור השירות ללקוחות

גרניט אופק:  לא מזמן יצאה הוראה נרחבת בנושא שיפור השירות והיא הוראה מבוססת עקרונות ואחד העקרונות מדבר על הנושא של שמדבר על תקשורת מועילה ואנחנו חושבים שזה משתלב בדיוק שם

גרניט אופק:  אז אנחנו לא מתנגדים להצעה

גרניט אופק:       לגופו של עניין לגבי נושאים שנשאלנו, לגבי ההצעה הראשונה של המועצה הישראלית לצרכנות על חיוב ושליחת הודעה נפרדת אנחנו לא מתנגדים

גרניט אופק:  אנחנו רואים את היתרון שיכול להיות בזה

גרניט אופק:  לגבי שתי ההצעות האחרות של החזקה והפיצוי, אנחנו לא בטוחים שזה האירוע המתאים

גרניט אופק:  ההקבלה לחוק הטכנאים זו לא בדיוק אותה סיטואציה

גרניט אופק:  טכנאי שלא מגיע ללקוח זה אירוע נקודתי שתלוי בו, זה אירוע שהוא ביניהם, לעומת זאת הודעת שנשלחת זה משהו ממוכן שנשלח למסה של לקוחות לפי אלגוריתם ממוחשב

גרניט אופק:  אז לדעתנו הדרך הנכונה יותר לפעול לאכיפה היא מהכיוון של לבדוק את המערכות שעבודות כמו שצריך ולא נקודתית פר אירוע

אוהד טל: לא הבנתי

אוהד טל:  למה לא ללכת למהלך כמו שהם מציעים, שהחזקה היא שהבנק לא שלח את ההודעה    אלא אם הוא מוכיח ששלח את ההודעה

יונתן מישרקי: אני לא רוצה לסרבל את החוק, אני רוצה להביא בשורה לאזרח וגם אין לי משהו אישי נגד הבנקים

יונתן מישרקי:  הבנק בכל מקרה שולח את הדיוור החודשי, כל אחד במסלול שלו

יונתן מישרקי:  כבר היום מופיעה אותה סיום הטבה

יונתן מישרקי:  ללכת עכשיו לעיצום כספי ולהגיד - - -      

אוהד טל: לפי העיצום הכספי, החזקה

יונתן מישרקי: האפקטיביות שתגיד לי עכשיו חזקה שלא נשלח, מה לא נשלח? האס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס? ואם עברנו עכשיו לעולמות של טלגרם, מה יהיה המבחן? כשלא מגיע טכנאי, אז לא מגיע טכנאי

יונתן מישרקי:  להיכנס לעולם משפטי שמסבך את הבנק, אנחנו רוצים להיטיב

יונתן מישרקי:  הבנק יצטרך לעמוד בכללים ובנק ישראל לא יודע לפקח על הבנקים, להגיד להם חבר'ה, עשיתם או לא עשיתם? יש להם רגולציה מסודרת בעניין הזה

יונתן מישרקי:  להיכנס אתם עכשיו לפינה, אני חושב שיגרום לתהליך להיות מסורבל ופחות גמיש

איתי עצמון: מעבר לכך אני אוסיף שיש הודעות נוספות שנשלחות ללקוחות, אז לקבוע שליחת הודעה כזו דרסטית דווקא לגבי משלוח הודעות על סיום הטבה, אני לא בטוח שנכון

איתי עצמון:  גם בראייה כללית של חוק הבנקאות שירות ללקוח

חן פליישר: חן פליישר, מהמחלקה המשפטית של בנק ישראל

חן פליישר:  אני רוצה להוסיף על זה שבכל מקרה אם אכן היה כשל בהודעה ונגרם לו נזק, פתוחה בפני הלקוח אפשרות לתבוע גם תביעה אישית וגם תובנה ייצוגית ואנחנו גם רואים תובנות ייצוגיות שקשורות בהודעות על כל מיני דברים, גם על הטקסט, גם על אופן ההודעה, יש כמה תיקים שמתנהלים והתנהלו

חן פליישר:  יש גם סעד אזרחי אם הלקוח נפגע

אוהד טל: כמה מקרים כאלה בשנה יש?     

חן פליישר: אני לא יודעת להגיד, אבל ראיתי לפחות שלושה כאלה בנושא של הודעות, שינויים בתנאים ושל אפקטיביות הודעות, זה דבר שמגיע לבית המשפט וקורים שם דברים מעניינים

חן פליישר:  אני עוברת ללובי 99, לגבי השינוי, מהותית חשבנו גם קודם שהצעת החוק חלה על זה

חן פליישר:  אני לא כל כך אוהבת את הצעת הנוסח כי אני חושבת שהיא קצת משדרת שאפשר לשנות הטבות בתוך תקופת הסכם וזו לא התפיסה שלנו

חן פליישר:  לכן מבחינתי, אם היו הטבות מסוימות על תקופה ונגמרה התקופה ועכשיו נותנים הטבות אחרות, אז הסתיימה התקופה וצריך להודיע כרגיל ומתחילה תקופה חדשה

חן פליישר:  אבל הגענו עם הייעוץ המשפטי להבנה על נוסח שנותן עוד דגש לעניין הזה ואני חושבת שזה פותר גם את ההערה הזו

חן פליישר:         לגבי ההערה השנייה, של להודיע מה לעשות, אם אתה לא מרוצה מזה שהסתיימה לך ההטבה ואתה רוצה לסיים את ההתקשרות, דברנו על זה גם פעם שעברה ונכנס אותו סעיף לגבי כרטיסי חיוב

חן פליישר:  אני רוצה להזכיר שכשמדובר בחשבון עו"ש זה מעט יותר מסובך ואני מפנה לחוק שירותי תשלום שיש בו סעיף שמדבר על איך מסיימים חוזה ואיזה תקופה יש

חן פליישר:  יש היערכות שנדרשת, זה לא כמו כרטיס שאפשר לגזור את הכרטיס, נגמר, נסיים את ההתקשרות, לא אשתמש בו יותר, מה שכבר גיהצתי, גיהצתי

חן פליישר:  בחשבון זה לא כך, מה עושים עם הכספים? מה עושים עם הרשאות לחיובים? אם יש מינוס מה עושים אתו? לכן להודעה "אני מסיים" יש בה מורכבות

חן פליישר:  אז הגענו לנוסח שהיה מוסכם על כולם, שבכרטיסי חיוב כן, בדברים אחרים, מהותית אנחנו כמובן לא מתנגדים

יונתן מישרקי: מהותית גם הייתי רוצה למצוא פתרון, אבל ליטשנו והבנו שזה סוג של פירצה חמורה שעלולה לסבך את העניין

איתי עצמון: לעניין מסירת הודעה, האם נציגות בנק ישראל תוכלו לומר לעניין מסירת הודעה בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה תוכלו להגיד כמה מילים על הכללים שקבעתם?      

גרניט אופק: תודה שהזכרת

גרניט אופק:  באמת יש כללים בנושא הזה, כללים מוסדרים שנועדו להתאים את אופן משלוח ההודעה למהותיות שלו ולמהירות שנדרשת לצורך קבלתו על ידי הלקוח

גרניט אופק:  יש הוראות בנושא הזה שמסדירות את זה ויש הסכמים מול הלקוחות

גרניט אופק:  ברוב המקרים התוצאה של הכללים האלה היא שלקוחות מקבלים את ההודעות בדרכים מהירות

גרניט אופק:  יש מעט מקרים שאנשים נמצאים רק במקום של דואר פיזי, זה לא קורה

גרניט אופק:  יש חלק מהמקרים שמקבלים גם וגם, אבל אופציה מהירה אמורה להיות לכולם לפי הכללים שלנו

איתי עצמון: איך תפרשו עכשיו, כשנכתוב בחקיקה, "בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר וכן באופן שבו התאגיד מוסר הודעות לפי כללי בנק ישראל"?     

גרניט אופק: זה לא סותר כי זה שומר על ניטרליות טכנולוגית וגם ההוראות שלנו מדברות על תקשורת מיידית ונגישה

יונתן מישרקי: מי יקבל את ההחלטה מהי תקשורת מיידית ונגישה? הבנק?      

איתי עצמון: הבנק והגורם שאוכף את ההוראות

גרניט אופק: כן, זה אמור לענות על המאפיינים האלה

חן פליישר: אני אחדד שבנוסח כתוב "ככל האפשר", אם לקוח לא רוצה לקבל הודעות באס

חן פליישר: אמ

חן פליישר: אסים ויש כאלה לקוחות, או לא רוצה לקבל באינטרנט, אז אנחנו לא כופים עליו את זה

יונתן מישרקי: אבל הפרשנות הפשוטה של זה שאנחנו מדברים על אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס? מה הפרשנות הפשוטה?      

גרניט אופק: נכון להיום להבנתי כן

גרניט אופק:  אבל צריך את הניטרליות הטכנולוגית הזו כי יכול להיות שמחר זה יהיה ווטסאפ או משהו אחר

יונתן מישרקי: ברור, הניטרליות חייבת להישמר בגלל העתיד

יונתן מישרקי:  אבל מה הפרשנות היום, במונחים שלנו?      

גרניט אופק: אני יודעת להגיד שבהוראות שלנו רשום ערוץ תקשורת מיידי ונגיש כדוגמת מסרון

אוהד טל: משרד המשפטים בבקשה

איגי פז: אגיד ברמה הכללית שאנחנו לא מתנגדים להצעה ולתיקון שמוצע פה

איגי פז:  אעיר שתי הערות: לגבי השינוי של התוכנית, אני מסכים עם הפרשנות שאם הוצעה ללקוח תוכנית מסוימת ואז הסתיימה התוכנית והבנק מתחיל תוכנית חדשה, אז זה כבר לא שינוי של תוכנית, זה הסתיימה תוכנית והתחילה תוכנית חדשה

איגי פז:  זה יכול להיות רלוונטי ולבוא לידי ביטוי אם מדובר בתוכנית, שהתוכנית עצמה כוללת מדרגות

אוהד טל: הכוונה מראש

איגי פז: כן, מראש, אומרים לך מהיום הראשון, אנחנו נותנים לך בשנה ראשונה 100% פטור מעמלות, בשנה שנייה 80% פטור מעמלות ואז, במצב כזה זה יכול להיות רלוונטי למסירת הודעה, כאשר בתוך התוכנית עצמה יש מעבר בין מדרגות

איגי פז:   יש מעבר בין 100% פטור מעמלות ל-80% ואז זה יכול להיות רלוונטי

איגי פז:  גם לגבי תוכנית חדשה, אין לי התנגדות שהדבר הזה יובהר

איגי פז:  אני חושב שזה כבר עכשיו עולה מהנוסח לגבי שינוי של תוכנית

איגי פז:       לגבי ההצעה לפיצויים ללא הוכחת נזק, זה משהו שלא היה בהצעה, אני מתחבר למה שאמר המציע, אני חושב שזה נושא מורכב, נושא חדש שעלה במסמך לראשונה ולדעתי מצריך דיון נפרד

איגי פז:  אני חשוב שזה צריך בחינה מורכבת נוספת, הפיצויים ללא הוכחת נזק, כי זה כרוך בהגשת תביעה נזיקית

איגי פז:  חוץ מאשר הסמכויות של הרגולטור, המפקח על הבנקים להטיל עיצום כספי במצב שבו בנק לא מקיים את החובות שלו לפי סעיף 5

איתי עצמון: אם אני מבין נכון, אתה מדבר על חובת מסירת הודעות גם בתוך תקופת ההטבה

איתי עצמון:  בעצם התאגיד הבנקאי סיכם עם הלקוח על הטבה לשלוש שנים, כאשר היא בעצם מדורגת, למשל בשנה הראשונה הנחה של 50% בעמלה ולאחר מכן 30%

איגי פז: אני חושב שזה דבר שצריך לקחת בחשבון האם רוצים במסגרת ההצעה הזאת, שגם במצב כזה, בו יש שינויים בתוך התוכנית, שתימסר הודעה על כך שיש שינוי

אוהד טל: לדעתי התשובה צריכה להיות כן כי אחרת זו הדרך לעקוף את העניין

אוהד טל:  מראש תוכנית תוצג באפן כזה שיש בה מדרגות של הטבה

איתי עצמון: אגיד ברמה העקרונית מה דיברנו עם חבר הכנסת המציע ועם בנק ישראל, דיברנו על כך שהחובה לשלוח הודעה על סיום הטבה תחול גם אם בסיום תקופת ההטבה הבנקאית התאגיד הבנקאי נותן ללקוח את אותה הטבה בנקאית לתקופה נוספת, כלומר כאן מדובר על הטבה בנקאית שניתנת לתקופה העולה על שלושה חודשים, אבל בתנאים אחרים ובכלל זה בשיעורים אחרים

איתי עצמון:  לא חידדנו כאן שמדובר על אותה תקופה

איתי עצמון:  כלומר אם נתנו הטבה למשך שנתיים ללקוח, האם תוך כדי התקופה צריך למסור עוד הודעות

איתי עצמון:  אפשר לפתוח את הנושא הזה לדיון, אבל לא התכוונו בנוסח שעכשיו הקראתי, לא דיברנו על זה

יונתן מישרקי: יש לך רעיון לנוסח שיכול לכסות את זה?     

דנה אלוני: אני אשמח להתייחס להצעה הזאת

יונתן מישרקי: זה מדבר על הבנקים

איתי עצמון: יש כאן שתי הצעות

דנה אלוני: ההצעה של המדרגות

איתי עצמון: הכיוון של משרד המשפטים זה משהו אחר, אני הקראתי עכשיו משהו אחר

איתי עצמון:  דיברתי על כך שבסיום התקופה, אם מתחילים תקופת הטבה חדשה, אבל זה רק שינוי בתנאים או באחוז, צריך להודיע על זה

דנה אלוני: ואם זו בדיוק אותה תוכנית שהסתיימה השנה ואנחנו ביוזמתנו נותנים שנה נוספת, אין צורך במשלוח הודעה?      

איתי עצמון: אין שינוי

דנה אלוני: אין שינוי אבל יש סיום תוכנית

דנה אלוני:  השאלה כמה אנחנו רוצים להעמיס על הלקוחות?      

איתי עצמון: אם סיימת את תקופת ההטבה, כלומר סיכמת עם הלקוח שאת נותנת לו עכשיו פטור מעמלות לשנה, הסתיימה השנה, א צריכה להודיע לו

איתי עצמון:  אם את נותנת לו את אותה הטבה למשך שנה נוספת אבל עם שינוי, את צריכה להודיע לו

אוהד טל: היא שואלת אם אין שינוי?      

איתי עצמון: להבנתי לא

איתי עצמון:  זה רק סיום

איתי עצמון:  את צריכה להודיע על סיום

אוהד טל: היא שואלת אם התקופה הסתיימה אבל היא רוצה להמשיך לתת לו את ההטבה שנה נוספת

איתי עצמון: להבנתי לא, כי לא מדובר על סיום

איתי עצמון:  את אומרת שאת לא משנה, את משאירה את אותם תנאים?      

דנה אלוני: מיוזמתי המשכתי לשנה נוספת

איתי עצמון: אז לא סיימת

דנה אלוני: לכאורה התוכנית המקורית לפי החוק הסתיימה והתחילה תקופה חדשה

איתי עצמון: זו שאלה

איתי עצמון:  אני מניח שזה נעשה בתקשורת מול הלקוח

דנה אלוני: לדעתי התפיסה צריכה להיות מינימום משלוח הודעות ללקוח כדי לא להציף אותו, כדי שכשיגיעו הודעות חשובות כמו בהודעות של שימוש לרעה בכרטיס זה לא ייפול בין הכיסאות ולזה הלקוח באמת יתייחס

יונתן מישרקי: המטרה היא שהלקוח ידע על סיום הטבה

יונתן מישרקי:  זה לא דו"ח רבעוני או דו"ח חודשי על מה שקורה לו בחשבון

יונתן מישרקי:  אנחנו רוצים שהלקוח יהיה ער לכך שיש סיום הטבה

יונתן מישרקי:  כשיש הארכה של הטבה וזה לא פוגע בלקוח, מטרת החוק כמו שאני ראיתי לנגד עיני זה שהוא לא יפגע מזה

יונתן מישרקי:  כל עוד הוא לא נפגע זה טוב

אוהד טל: אני אנסה להציג תזה אחרת

אוהד טל:  המטרה שלנו בעיני, בנוסף לכל מה שאמרת, שהלקוח יהיה כמה שיותר חשוף למצב, שהלקוח מבין את המקום בו הוא נמצא אל מול ספק השירות שעובד מולו

אוהד טל:  הלקוח חכם יותר, יודע לקבל החלטות מושכלות יותר לגבי המשך דרכו

אוהד טל:  גם אם קיבל הטבה נוספת, כאן אני רוצה לחלוק על מה שאת אומרת, אם הוא מקבל הטבה נוספת מחברת כרטיסי האשראי והוא מרוצה, האריכו לו אפילו בלי שביקש, הוא מרוצה מהחברה, למה שהלקוח לא ידע את זה?         

דנה אלוני: זו צריכה להיות בחירה שירותית שלי ולא חוק שמחייב אותי לשלוח הודעה לקוח

דנה אלוני:  יש הבדל בין הדברים

יונתן מישרקי: ככל שאנחנו מיטיבים עם הלקוח, לא להעמיס על המערכת

דנה אלוני: מצד אחד ליצור מצב שהוא מספיק מודע למצבו ויודע, מצד שני במינימום הפרעות ללקוח

אוהד טל: הבנתי וקיבלתי

אוהד טל:  לגבי הדבר השני שאמר משרד המשפטים, שזה קצת יותר מדאיג אותי כי זה הצד השני של זה, אם מראש, אולי כדי להתחמק, לא שאני חלילה חושד בכשרים, אבל תהיה דרך אפקטיבית להתחמק מהחוק הזה אם מראש אתה מגדיר את התוכנית במדרגות

אוהד טל:  אתה מגדיר ששנה ראשונה התוכנית ב-100% הנחה אבל בשנה השנייה זה 80%

אוהד טל:  אז התוכנית לא השתנתה כי זה חלק מהתוכנית וזה היה באותה תקופה

יונתן מישרקי: לכן צריכה להיות הודעה ללקוח גם באמצע, כשיש שינוי

איתי עצמון: מדובר על תנאים שסוכמו עם הלקוח בעת ההתקשרות

יונתן מישרקי: גם סיום ההטבה נסגר אתו בהתחלה כשהוא חתם על זה, אבל עבר הרבה זמן

איתי עצמון: אני שואל

איתי עצמון:  כוונתכם היא שבעצם בתוך תקופת ההטבה, אם יש בה מדרגה

יונתן מישרקי: הלקוח לא זוכר את זה

נילי אבן-חן: לא רק שהוא לא זוכר, גם מי שמשווק את זה בדרך כלל לא דואג להדגיש את זה

נילי אבן-חן:  הוא אומר שאתה מקבל שנה שלמה ואז באותיות הקטנות הוא מוסיף

אלה תמיר שלמה: אני מבקשת להתייחס למה שנאמר על ידי חברת ישראכרט

אלה תמיר שלמה:  בסופו של דבר הם יוכלו לכתוב הסתיימה תקופת ההטבה אבל אנחנו מאריכים לך את ההטבה

אלה תמיר שלמה:  את האס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס הזה לא ניסחנו בחוק

אלה תמיר שלמה:  הם יכולים לכתוב החלטנו להאריך את ההטבה - - -      

יונתן מישרקי: זו מדיניות השירות שלהם, זה מה שהיא אמרה

אוהד טל: את חוזרת לענות על הנקודה שהעלינו קודם, היא ענתה שזו בחירה שירותית שלה ואני מקבל את זה

אלה תמיר שלמה: החוק נועד כדי לא להשאיר את הבחירה הצרכנית אצלם, אלא להשאיר את הבחירה הצרכנית אצל הלקוח

דנה אלוני: אם את מקבלת את אותה הטבה עוד שנה חינם, ההטבה לא מסתיימת

אלה תמיר שלמה: זה בדיוק העניין כי ההטבה מלכתחילה הייתה לתקופה מוגבלת ועכשיו הלקוח לא צריך לחשוב לעצמו - - -      

דנה אלוני: את מקבלת עוד שנה חינם ואת מתלוננת על זה?      

אלה תמיר שלמה: אני לא מתלוננת על זה

אלה תמיר שלמה:  אני מתלוננת על למה לא להגיד ללקוח שתקופת ההטבה שלו מוארכת

נילי אבן-חן: זה לא בהכרח עוד שנה חינם, זה יכול להיות גם עוד שנה של 50%

אוהד טל: אם ההטבה השתנתה אז לפי החוק הזה הם יהיו חייבים לשלוח את ההודעה

נילי אבן-חן: אם מלכתחילה ההטבה הייתה 50% ואחרי שנה הוא חושב שלא כל כך משתלם לו והוא לא רוצה להמשיך עוד שנה

נילי אבן-חן:  אם היא ממשיכה את אותה הטבה עוד שנה אז צריך להודיע

אוהד טל: לא הבנתי את הטענה

אוהד טל:  אם הוא חתם על הסכם עם חברת כרטיסי האשראי על הטבה מסוימת שמצאה חן בעיניו

נילי אבן-חן: מצאה חן בעיניו באותה נקודת זמן, נניח 50% הנחה והוא חשב שזו הטבה טובה

נילי אבן-חן:  הסתיימה השנה, אם הוא לא מודע לזה וממשיכים עוד שנה אז יכול להיות שיהיה לו עוד שנה את ה-50% שהוא בעצם לא מרוצה ממנו

נילי אבן-חן:  אבל יכול להיות שאם יעצור באותה נקודה, הוא יראה שיש חברת כרטיסים אחרת שמציעה לו 80% או 90%

דנה אלוני: אבל זה נכון בכל רגע נתון, גם יום אחרי שהנפיק את הכרטיס

נילי אבן-חן: זה בדיוק העניין של המודעות הצרכנית

דנה אלוני: את מדברת על מצב שלא שונתה ההטבה שניתנה, סתם להעמיס על הלקוחות - - -     

נילי אבן-חן: זה לא סתם

נילי אבן-חן:  יכול להיות שזה פשוט לא אפקטיבי עבורו

נילי אבן-חן:  הוא ידע שהוא אתכם לשנה

נילי אבן-חן:  אם מלכתחילה רצית לתת לו שנתיים, תני לו לשנתיים

נילי אבן-חן:  גם לך היו סיבות שנתת את זה לשנה

נילי אבן-חן:  תני לו לבדוק אחרי שנה אם זה מספיק טוב בשבילו והוא רוצה להמשיך או לא

יונתן מישרקי: אנחנו חוטאים למטרה

יונתן מישרקי:  מטרת החוק היא ליידע את הלקוח בסיום הטבה, כשמרעים לו את התנאים

יונתן מישרקי:  את מדברת על סיטואציה שהחברה בוחרת לתת המשך הטבה ואת אומרת, הוא יעשה את השיקולים שלו אם הוא רוצה את המשך ההטבה הזו או שהוא רוצה לעשות משא ומתן או ללכת לבנק אחר

נילי אבן-חן: צריך ליידע אותו

יונתן מישרקי: אנחנו צריכים לזכור שהחברה מיטיבה עם הלקוח

יונתן מישרקי:  אולי לא מספיק, אולי לא כמו שהוא ציפה, אבל כשהוא חתם הוא נכנס לאותה הטבה ואו שהוא ממשיך אתה או שיש הטבה חדשה שהחברה נותנת לו וזה בסדר

יונתן מישרקי:  אני לא מדבר עכשיו על שיקוף מידע כי אני יכול גם לבקש לשלוח את העו"ש כל יום בבוקר באס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס, זו לא הדרישה

יונתן מישרקי:  יכול להיות שאדם צריך להיות מודע למה שקורה לו בחשבון או מול חברת כרטיסי האשראי כמה הוא הוציא עד עכשיו וכמה ימים נשאר לו עד סוף החודש, החוק לא מדבר על זה

יונתן מישרקי:  החוק מדבר על סיום הטבה

יונתן מישרקי:  בכוונה אני מדגיש את זה כל הזמן

יונתן מישרקי:  לא בחנתי את העולמות האלה כי יש כאלה שלא רוצים לדעת

יונתן מישרקי:  יש כאלה שנוח להם לעצום את העיניים, זה מקל עליהם, מבחינת ההתנהלות הלחץ הנפשי והעומס הרגשי כשהם רואים את מצב החשבון שלהם כל הזמן

יונתן מישרקי:  אנחנו לא מדברים על זה

נילי אבן-חן: ההטבה כוללת את ההטבה ואת התקופה שהיא ניתנה

נילי אבן-חן:  כשאתה מדבר על הטבה, זה כל החבילה ביחד

נילי אבן-חן:  אם הסתיימה תקופה, אתה צריך ליידע

אוהד טל: הנקודה הובהרה, בסוף צריך לאזן

אוהד טל:  אני מסכים עם חבר הכנסת מישרקי, אנחנו גם לא רוצים להעמיס יותר מידי על החברות, צריך למצוא נקודת איזון שהיא סבירה

אוהד טל:  יותר מדאיג אותי אם מראש מייצרים תוכנית שיש בה מדרגות של הטבות, הסיכוי שהלקוח יבין את זה או יזכור את זה ברגע האמת היא נמוכה ואז אתה יכול להפוך מראש את כל התוכניות לתוכניות מדורגות ויתחמקו ככה מהחוק, זה יותר מדאיג אותי

אוהד טל:  איך אתם מציעים להתמודד עם זה?     

דנה אלוני: חוק הגנת הצרכן, חברות הסלולר, סגרתי עם פרטנר לשלושה חודשים ראשונים ב-70 שקלים, אחר כך זה נהיה 90 שקלים ובסוף זה נהיה 100 שקלים

דנה אלוני:  מה חל עליהם? הם רק צריכים להודיע בסיום ההטבה

דנה אלוני:  אנחנו צריכים להחיל עלינו דברים חמורים יותר ממה שחלים על כלל המשק, בפרט על חברות הסלולר, שהכול שם עובד עם מדרגות, לישראכרט, אין מדרגות

אוהד טל: עכשיו

דנה אלוני:    למה ללכת על משהו שלא קיים בחוק הגנת הצרכן?     

יונתן מישרקי: כי תוכלו להשתמש באופציה הזאת ולא לעדכן את הלקוח

יונתן מישרקי:  אנחנו רוצים למנוע את הפירצה הזאת

אוהד טל: כל המטרה של החוק היא למנוע את הדבר הזה

יונתן מישרקי: אולי ליועץ המשפטי יש פתרון, תציג את ההצעה שהגעתם אליה אולי זה יפתור את זה

יונתן מישרקי:  היה דיון על סיום לא על שינוי

איתי עצמון: דיברנו על שינוי ואני אגיד מה הייתה נקודת המוצא שלנו

איתי עצמון:  נקודת המוצא שלנו, כמו שגם אמרה נציגת בנק ישראל, היא שמדובר על שירות שתאגיד בנקאי נותן ללקוח לפי התקשרות ביניהם ותנאי הסכם ביניהם

איתי עצמון:  אם הוסכם לתת לך כלקוח הטבה למשך שנה, הוא לא יכול לשנות את ההטבה הזאת, בטח לא לרעת הלקוח תוך כדי השנה

איתי עצמון:  מסתיימת אותה תקופה קצובה ואז אפשר להציע לך דברים אחרים ולהגיע אתך להסכמות אחרות

איתי עצמון:       מה שעולה כאן זו הרחבה לעומת מה דיברנו עליו קודם

איתי עצמון:  תקופת ההטבה היא תקופה יותר ארוכה שבה יש מדרג

איתי עצמון:  בהתחלה נותנים לך הטבה יותר אטרקטיבית ולאחר מכן היא משתנמכת, אבל זה עדיין בתוך תקופת החוזה שלך

איתי עצמון:  אז השאלה היא האם לחייב את התאגיד הבנקאי להודיע גם במהלך התקופה הזאת, למשל תקופה של שנה, להודיע גם בתוך התקופה הזאת על שתי הפעימות, אחרי חצי שנה, שים לה, בהתאם להסכם בינינו, שיעור ההנחה שלך בעמלות עכשיו הוא לא 50% אלא 30%, דבר שהיה ידוע לך והסכמת ועדיין אתם חושבים שאולי יש לחייב את התאגיד למסור הודעה

איתי עצמון:       אני אומר שאפשר לקבל החלטה כזו, זה כמובן מוסיף לעומת מה שהוצע במקור, כלומר תהיינה פה עוד הודעות

איתי עצמון:  התיקון שדיברנו עליו, דיברנו על מצב שבו בסיום תקופת ההטבה

איתי עצמון:  כלומר הסתיימה השנה ותאגיד הבנקאי אומר יש עכשיו הטבה חדשה, אני מציע לך עכשיו משהו אחר, את אותה הטבה אבל בתנאים אחרים וגם על זה צריך להודיע

איתי עצמון:  זה העיקרון שדיברנו עליו, הוא יותר צר ממה שעלה עכשיו כאן

איגי פז: בעיני זה בכל מקרה, גם אם לא היית כותב שום דבר, זה עדיין מה שהיה חל

איגי פז:  ברגע שהסתיימה תוכנית, אז הסתיימה תוכנית והתחילה תוכנית חדשה

איגי פז:  זה שונה מהמצב שאני דיברתי עלי, באותה תוכנית

איתי עצמון: אין מניעה, אפשר לקבל את ההרחבה

יונתן מישרקי: אולי נשמע את בנק ישראל בנושא השינוי במדרגות

אוהד טל: אתה היום תומך בנק ישראל, מי אני שאעמוד בדרכך?     

יונתן מישרקי: היינו רוצים שכן, השאלה אם יש לכם עמדה לגבי זה?     

חן פליישר: זה לא עלה עד עכשיו, כי זו לא פרקטיקה שמקובלת במערכת הבנקאית, היא כן מקובלת בחברות תקשורת, שם כנראה זה היה עולה יותר מהר, אני לא יודעת מה הסיבות להבדלים האלה

חן פליישר:  מהותית אני חושבת שאין לנו התנגדות, צריך לחשוב איך כותבים את זה

חן פליישר:  אנחנו מתחברים לתכלית, שמשתנים דברים ולקוח רוצה לדעת, זה לא פשוט לא מקובל במערכת הבנקאית

אלה תמיר שלמה: אני רוצה להגיד שזה לא נכון להסתכל על מה שמקובל היום

אלה תמיר שלמה:  אני מצטערת שאני צינית, הייתי גם עורכת דין במשרד גדול, אנחנו רואים איך ההסכמים האלה נראים

אלה תמיר שלמה:  נקודת המוצא של החוק היא שהלקוח חלש, קטן ולא מיודע והאפשרות של תאגיד בנקאי, חברת כרטיסי אשראי או בנק, מה לעשות, היא לשנות את החוזים כדי להתחמק מתחולת החוק, זו המציאות

אלה תמיר שלמה:  זה לא נכון להסתכל על מה שנהוג היום, אתם רוצים להגיע לתכלית, התכלית צריכה לתפוס את כל המקרים שיכולים בהמשך להתקדם

אלה תמיר שלמה:  אותה ניטרליות טכנולוגית שאתם מדברים עליה בהקשר של איך שולחים, זו אותה ניטרליות שאתם צריכים להגיע אליה בהקשר של מה מטילים על הלקוח

דנה אלוני: כאחת שמכירה ארגונים כאלה מבפנים, זו שגיאה חמורה

דנה אלוני:  הישיבות שלנו עם המחלקה המשפטית אצלנו זה על איך קוראים את החוק בצורה הכי מחמירה שיש

אוהד טל: אני משוכנע שהיא התכוונה לכולם חוץ מישראכרט

דנה אלוני: אז אני מקבלת את האמירה

דנה אלוני:  אני רוצה להתייחס לעניין המדרג, כדי לא להעמיס על הלקוח וללכת לאיבוד עם זה, אני מציעה שלפחות בזה זו תהיה הודעה אחת ולא שתיים

דנה אלוני:  בדרך אחת ולא בשתי דרכים

דנה אלוני:  אני רוצה לתת לכם את העמדה שלי, אני מנהלת את הרגולציה בתוך חטיבת ניהול סיכונים

דנה אלוני:  אחת המחלות בניהול סיכונים זו מחלת מניעת הונאות

דנה אלוני:  אני מכירה מקרוב כמה לקוחות לא קוראים את האס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים שהם מקבלים על שימוש לרעה בכרטיס

דנה אלוני:  המצב הולך ומסלים והחוק הזה רק יכביד על זה

דנה אלוני:  אני מקבלת את מהות החוק, מטרת החוק ואני גם תומכת בו

אוהד טל: לא בטוח שזה מה שישבור אותכם

אוהד טל:  דיברנו על אימא שלי, ההורים שלי גרים בשדרות וחשבון הבנק שלהם מתנהל באילת

אוהד טל:  שבוע שעבר היא קבלה הודעה מבנק דיסקונט שמזמינים אותה לסדנה של אוריינות פיננסית

אוהד טל:  היא הייתה בטוחה שהיא קבלה את ההודעה באופן פרטי, שמזמינים אותה באופן אישי לסדנה והיא התחילה לחשוב איך היא מגיעה לאילת כדי להגיע לסדנה

אוהד טל:   אז אנשים קוראים

אלה תמיר שלמה: ההודעות האלה ששולחים לך כמו, עדיין אפשר לחלק את החיוב החודשי, זה נמצא בתוך כל האס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אסים, אז תורידו הודעה כזאת

נילי אבן-חן: אני חוזרת לגבי הקושי שבאותה הודעה אפשר יהיה לבטל

נילי אבן-חן:  אם זה המצב, הייתי שמחה שלא, צריך להשוות בין מה שכתוב בסעיף (ב), לציין באותה הודעה את הדרך שבאמצעותה יוכל הלקוח לסיים את ההתקשרות, למה שכתוב ב-(ג), שזה מאפשר תקשורת מיידית ונגישה

נילי אבן-חן:  אם ככה, הדרך צריכה להיות באופן מיידי ונגיש

נילי אבן-חן:  גם אם אנחנו מחליטים שמשאירים את זה לשיקול דעת הבנק, בוודאי כשיש בשני סעיפים, פעם אחת כתוב "מיידי ונגיש" ובשני "לא מיידי ונגיש", זה אומר שהדרך לביטול לא מחויבת להיות מיידית ונגישה

דנה אלוני: זה מצטבר

נילי אבן-חן: נכון, אבל זו הודעה

איתי עצמון: זה אותו דבר

איתי עצמון:  התקשרות של לקוח עם בנק זה לא דרך למסירת הודעה

נילי אבן-חן: שהסיום יהיה פשוט, בלי להתקשר

איתי עצמון: לפעמים הוא פשוט ולפעמים לא

נילי אבן-חן: אבל לסיים בשיחת טלפון שאתה לא מצליח להשיג את הבנקאי? בהודעה איפה? בכל זאת צריך לנסות להקל על לקוחות ככל האפשר

גרניט אופק: אני אשמח להשיב, אני רוצה להקריא לכם משפט קצר מתוך הוראה שלנו שיצאה שתיכנס לתוקף ביוני, הכותרת שלה סעיף זה זמינות ואיכות לאורך כל תקופת ההתקשרות ורשום כך: "התאגיד הבנקאי יוודא כי רמת הזמינות ואיכות השירותים הניתנים ללקוחות בערוצי השירות השונים תהיה נאותה במסגרת כל תקופת ההתקשרות עם הלקוח, החל משלב ההצטרפות ועד לשלב סיום ההתקשרות, לרבות במקרה שבו הלקוח מבקש להתנתק משירות או לבטל מוצר ואף לאחריו במידת הצורך ולפי העניין

גרניט אופק:  מערך השירות והתמיכה יתמוך בטיפול מתמשך בלקוח כך שיינתן לו טיפול שלם, יעיל ושקוף מתחילת פניית הלקוח ועד סופה"

גרניט אופק:  זה עיקרון על בתוך ההוראה שלנו, שברגע שהיא תיכנס לתוקף זה גם תיבדק

יונתן מישרקי: מה מסורבל בלסיים התקשרות עם בנק? יש חיובים קבועים? יש משכנתאות? יש כל מיני דברים שאי אפשר לסיים בלינק, נכון?      

חן פליישר: צריך לקבל עליהם החלטות     

יונתן מישרקי: לכן אני חושב שמה שגברתי אמרה, שהסיום יהיה בצורה אפקטיבית, קשה לדבר במונחים של סיום התקשרות מול בנק, כי זה לא סיום הטבה

גרניט אופק: בנוסף אני אזכיר שיש פה את מערכת המעבר ב- - -  כי היא בעצם תומכת באירוע הזה של סיום התקשרות מול בנק אחר ומעבר לבנק אחר

נילי אבן-חן: הייתי רוצה לחשוב שההודעה תהיה, אני רוצה שנציג יחזור אלי, אז החובה של הנציג תהיה לתפוס את הבן אדם

נילי אבן-חן:  נסו לתפוס פקיד בנקאי, זה אירוע קשוח ביותר

אוהד טל: זו נקודה נכונה

נילי אבן-חן: זה לא חייב להיות הפעולה עצמה כמו שהנטל יעבור לבנק

נילי אבן-חן:  להעביר את הנטל לבנק להשיג את הלקוח ואם הוא לא משיג, אז ההטבה נמשכת והבנקים יודעים להשיג לקוחות, הרבה יותר מאשר הלקוחות מסוגלים להשיג את הבנקים

דנה אלוני: אז בואו גם נשנה את חוק כבל מ-6 דקות ל-10 דקות

אוהד טל: היא מציעה להעביר את הנטל לבנק

אוהד טל:  לקבוע שיחה עם בנקאי, שנציג יחזור אליך

יונתן מישרקי: אז מה יהיה כתוב? יציין באותה הודעה את הדרך שבאמצעותה יוכל הלקוח לסיים את ההתקשרות לעניין כרטיס החיוב? בצורה בה הבנק יהיה חייב ליצור את הקשר?     

אוהד טל: אם אתה מעוניין שנציג יחזור אליך בנושא? לחץ 1

דנה אלוני: זה נטל לא סביר

דנה אלוני:  אני מציעה שאם כבר עושים את זה, אז נתקן בחוק הבנקאות – שירות ללקוח את הסעיף של חוק כבל, שזה לא יהיה 6 דקות מענה אלא  16 דקות מענה

נילי אבן-חן: גם היום, אם את נכנסת לתוך האתר את יכולה לבקש שבנקאי יתקשר אליך

נילי אבן-חן:  פה את מבקשת בהודעה שהוא יתקשר אליך

נילי אבן-חן:  את הופכת את זה ליותר נגיש ופשוט

דנה אלוני: יהיה חוק, לא תהיינה הטבות

דנה אלוני:  זה גומר את הקונספט של הטבות

דנה אלוני:  צריך להיות גבול

נילי אבן-חן: עדיף שיגמר הקונספט של ההטבות - - -      

דנה אלוני: שלא יהיה פטור מדמי כרטיס?  שלא יהיו לך הטבות - - -     

נילי אבן-חן: בסוף, כשאת בודקת את הנתונים, את רואה שההנחה הזו עולה בגדול, הממוצע של מה שמשלמים כהטבות בטל בששים לעומת המחיר הרגיל

נילי אבן-חן:  המחיר הרגיל בסוף יקטן לטובת כולם, הרי אלה לא הטבות אמיתיות, כולנו יודעים

נילי אבן-חן:  בסיכומו של דבר זו הטבה לשנה כדי שעשר שנים הוא יהיה במחיר של 30% יותר

צח בורוביץ: אני מייצג את ישראכרט ואני מבקש לומר אמירה עקרונית על העניין הזה

צח בורוביץ:  אם היינו בחקיקה ממשלתית עכשיו, היה צריך להיות פה דו"ח RIA

צח בורוביץ:  הכלל אומר שכשעושים RIA, דו"ח ההשפעה על רגולציה, צריכים להראות שכשל השוק שבאים לתקן הוא משמעותית יקר יותר מהפתרון

צח בורוביץ:  אני לא אומר שאין פה כשל, אבל הכבדה שרוצים לייצר פה, עולה עשרות מונים על הכשל עצמו ולכן היא מיותרת לחלוטין

צח בורוביץ:  בסוף עוד הכבדה ועוד הכבדה, אני מדבר ברמת השכל הישר, לא נעשה RIA

צח בורוביץ:  כי זו חקיקה פרטית, אם זו הייתה חקיקה ממשלתית היה נעשה ריאה וכל מה שאת מציעה עכשיו עולה פי מאה מעלות התיקון של הכשל הזה

צח בורוביץ:  לכן, כדי שהטבות ימשכו צריך לקדם את החקיקה הזאת

צח בורוביץ:  יש לנו בעיות קטנות עם הצעת החוק בנוסחה המקורי, אבל שזה יהיה הגיוני וראוי

צח בורוביץ:  מחר, כמו שאמר חבר הכנסת מישרקי, יצטרכו שיבוא הפקיד של הבנק וידפוק בדלת של הלקוח

צח בורוביץ:  אין לזה גבול

נילי אבן-חן: אם היית אוסף נתונים היית רואה שכל ההטבות האלה בסוף הן לא אפקטיביות ולא טובות ללקוח

צח בורוביץ: אפשר לחזור לחקיקה ממשלתית ולעשות דו"ח RIA  ולאסוף את כל הנתונים, אין לנו בעיה עם זה

נילי אבן-חן: אני הראשונה שאהיה בעד דו"ח RIA, כמי שעושה בקרה על כל דוחות RIA של הממשלה

אוהד טל:  אנחנו נצא לעשר דקות הפסקה בהן ננסה להגיע לנוסח שיהיה רלוונטי למטרת החוק, גם למצב שהתוכנית מראש מדברת על תקופה מסוימת שבתוכה יש מדרגות ואנחנו רוצים שהלקוח יהיה מעודכן גם באותה התקופה כשהמדרגה משתנה

איתי עצמון: אם מדובר על תקופה קצובה? כלומר אם מראש נכתב שבמשך שלוש שנים הלקוח מקבל הטבה, שזו תקופת ההטבה, אבל יש מדרג, פעימות

אוהד טל: נכון

אוהד טל:  עשר דקות הפסקה

אוהד טל: אני מחדש את הישיבה

אוהד טל:  נעבור לשלב ההקראות

אוהד טל:  אם יש הערות תרימו יד ונאפשר זכות דיבור

אוהד טל:  נכניס כבר את ההצעות לנוסח המתוקן בהקראה

איתי עצמון: "הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח)(תיקון מס' 67)(הודעה על סיום הטבה בנקאית), התשפ"ג–2023" כמובן שאת השנה נשנה בנוסח הסופי

איתי עצמון:        בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א–1981 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 5א1 יבוא:      הודעה על סיום הטבה בנקאית 5א1א(א)      

איתי עצמון: תאגיד בנקאי ישלח ללקוח הודעה על סיום ההטבה הבנקאית שניתנה לו 21 ימים לפני מועד סיומה שהוסכם בתנאי ההתקשרות בין הצדדים; לעניין הטבה בדמי כרטיס חיוב, התאגיד הבנקאי יציין באותה הודעה את הדרך שבאמצעותה יוכל הלקוח לסיים את ההתקשרות לעניין כרטיס החיוב"     התיקון הראשון שאנחנו חושבים שצריך לשלב כאן הוא, אחרי 21 ימים יבוא: "לפחות"

איתי עצמון:  אם לא רצינו לנקוב ממש ביום מסוים, עוד יום אחד לפחות, אבל כן נבהיר בנוסח שמדובר בסמוך לסיום ההטבה ולא פחות מ-21 ימים לפני הסיום כדי שלא ישלחו הודעה חצי שנה לפני

איתי עצמון:      לעניין הסעיף הזה, אנחנו מציעים בהתאם לעמדת חברי הכנסת שעלתה בדיון, להרחיב את חובת מסירת ההודעה

איתי עצמון:  התוספת הראשונה שנוסיף היא שהוראות הסעיף קטן (ב) יחולו גם אם בסיום תקופת ההטבה הבנקאית, התאגיד הבנקאי נתן ללקוח את אותה הטבה בנקאית לתקופה נוספת כאמור בתנאים אחרים ובכלל זה בשיעורים אחרים

איתי עצמון:       וכן נוסיף הוראה שלפיה, אם הוסכם מראש עם הלקוח על שינויים מסוימים בתקופת ההטבה, למשל אם ניתנת הטבה לשנה אבל במהלך התקופה הזו של השנה יחולו שינויים בהטבה שניתנה לו, שינויים שהוסכמו מראש, אז גם כאן הבנק יידרש לשלוח הודעה לפני שהשינוי נכנס לתוקף, 21 ימים לפחות  לפני

איתי עצמון:  כלומר אותה הוראה שקבענו בסעיף קטן (ב), גם לפני שהשינוי נכנס לתוקף

איתי עצמון:  אנחנו חושבים שלא נכון להיכנס כאן לנוסח מאוד דווקני שמדבר על פעימות או תקופות מסוימות כי אנחנו רוצים להשאיר כאן גמישות

איתי עצמון:  אבל באופן עקרוני, אם הוסכם עם הלקוח מראש על שינויים בתקופת ההטבה, אז גם לפני כל שינוי צריך יהיה להודיע לו

יונתן מישרקי: כי אנחנו יוצאים מנקודת הנחה, חשוב שייאמר, שבנק שחתם עם לקוח הסכם, הוא לא מבטל או משנה אותו באמצע

איתי עצמון: נכון

איתי עצמון:  זה עיקרון שגם התחדד מאוד בישיבה הקודמת, בעת הכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה, שכמובן אם התאגיד הבנקאי מסכים עם הלקוח מראש על הטבה לשנה, הוא לא יכול לשנות באופן חד צדדי את ההטבה הזאת במהלך תקופת השנה

דנה אלוני: זה לפחות 21 יום?     

איתי עצמון: כן, אבל בסמוך לסיום ההטבה

נילי אבן-חן: לגבי סעיף (ב), אתם לא רוצים להוסיף "דרך אפקטיבית", או "דרך נגישה"?      

איתי עצמון: את מדברת על סיום התקשרות לעניין כרטיס חיוב?     

נילי אבן-חן: כן, שזו תהיה דרך אפקטיבית, דרך נגישה, שלא יהיה עכשיו שבעת מדורי גיהינום

חן פליישר: הציעו לעשות את זה בהודעה נפרדת ואנחנו לא מתנגדים

איתי עצמון: מה זה בהודעה נפרדת?     

חן פליישר: שלא ישלבו את זה בתוך ההודעות השוטפות אלא שיוציאו את זה להודעה עצמאית

איתי עצמון: רק את ההודעה על סיום התקשרות לעניין כרטיס חיוב?      

חן פליישר: כל ההודעות שהחוק הזה עכשיו יכלול

איתי עצמון: זה בסעיף קטן (ג)

איתי עצמון:  סעיף (ג) מתייחס להודעה כאמור בסעיף קטן (ב)

חן פליישר: אבל (ג) מדבר על איך שולחים וכאן עלתה ההצעה - - -      

נילי אבן-חן: שם כתוב "תקשורת מיידית ונגישה"

נילי אבן-חן:  ב-(ג) אין בעיה

נילי אבן-חן:  ב-(ב) כתוב דרך ולא כתוב איך

חן פליישר: חל על (ב) ועל כל ההודעות שעכשיו יקבעו וייכנסו

איתי עצמון: מה שאת מכוונת אליו הוא דרך סיום ההתקשרות

איתי עצמון:  את רוצה שלא יכתבו שם "ניתן לפנות למוקד שירות הלקוחות בטלפון"      

נילי אבן-חן: נכון

נילי אבן-חן:  כי אז אין סיכוי שזה יקרה

איתי עצמון: השאלה מה כן נכתוב שם

נילי אבן-חן: כמו שכתוב פה, "דרך מיידית ונגישה"     

איתי עצמון: זה מה שאמרתי קודם, שאני לא בטוח שאפשר באופן מיידי

נילי אבן-חן:  אז "דרך אפקטיבית", "דרך יעילה"

איתי עצמון: זו רק הפניה

איתי עצמון:  בסופו של דבר הדרך צריכה להיות דרך נגישה בלי קשר לשינוי ההטבה

איתי עצמון:  גם לקוח שאין לו שינוי בהטבה רוצה שתהיה לו דרך נגישה, זה לא קשור רק לזה

חן פליישר: זה גם כתוב בחוק שירותי תשלום איך לקוח מודיע על סיום התקשרות

נילי אבן-חן: היום יש גם את האתר בבנק ואת ההודעות שם שלדעתי אם תעשי סקר בין 1,000 איש, אולי מכיר את האופציה הזאת ויודע שיש שם הודעות בתוך אתר הבנק

איתי עצמון: מה ההוראות שיש לבנק ישראל בעניין הזה?      

חן פליישר: זה כתוב בחוק שירותי תשלום, יש סעיף שעוסק בסיום עסקה, כשלקוח מבקש לסיים התקשרות, בין אם זה על אמצעי תשלום ובין אם זה על חשבון תשלום

חן פליישר:  יש שם סעיפים שמסדירים את הדרך

חן פליישר:  לדעתי יש שם גם סעיף מפורש שמדבר על אופן פשוט ונוח, אפשר לבדוק את זה

חן פליישר:  כאן להבנתי הצעת החוק רק מפנה כדי לקצר ללקוח את התהליך שהוא ידע לאן ללכת

אוהד טל: אני מסכים אתך בעיקרון, אבל אני מקבל את עמדת בנק ישראל הפעם, צריך לאזן

נילי אבן-חן: אין בעיה, אבל לפי  מה שהיא אמרה שהיא חושבת שהסעיף הזה - - -      

דנה אלוני: אני אגיד מה הדרך הקיימת היום לפי החוק

דנה אלוני:  בניתוב שיחות ביטול התקשרות צריך להיות בנתב הראשון ואסור לו להיות בנתב מספר שניים וחוק כבל חל על זה

דנה אלוני:  קרי, על ביטול התקשרות אנחנו מחויבים לענות תוך 6 דקות אז זה מכסה את זה

חן פליישר: זה במוקד הטלפוני, יש עוד דרכים

חן פליישר:  אני אבדוק תוך כדי אבל לדעתי זה מוסדר

איתי עצמון: "הודעה כאמור בסעיף קטן (ב) תישלח ללקוח בכתב, בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר, וכן באופן שבו התאגיד הבנקאי מוסר הודעות לאותו לקוח כפי שהוסכם ביניהם בהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות; ואולם, במקרים שבהם ידוע לתאגיד הבנקאי כי הלקוח אינו יכול לקבל הודעה כתובה, תישלח הודעה קולית כחלופה למסרון, בהתאם לאותן הוראות

איתי עצמון: "     זו ההוראה שנוגעת לאופן מסירת ההודעות, נתנו כאן מענה גם ללקוחות שמחזיקים בטלפונים כשרים, שלא יכולים לקבל הודעות כתובות ומדובר, כמו שדברנו בראשית הדיון, על שתי הודעות

איתי עצמון:  כלומר הודעה בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה, למשל מסרון, וכן באופן השגרתי שבו התאגיד הבנקאי מוסר הודעות ללקוחות, למשל אפליקציה, דואר וכו'

חן פליישר: שתי הערות, הערה אחת מתוך משהו שדנו עם הייעוץ המשפטי, עלתה השאלה אם הלקוח כבר בחר לקבל את המידע באופן שוטף בתקשורת מיידית ונגישה, האם צריך לשלוח פעמיים? אין פה פעמיים, יש הודעה אחת שממלאת את שני התנאים ורצינו להבהיר לפרוטוקול שזו המטרה, כלומר התכלית מושגת

איתי עצמון: מבחינתך יהיה לשנות את הנוסח

חן פליישר: דיברנו על זה שאפשר לפרש - - -     

איתי עצמון: אז מה את מציעה לשנות?     

חן פליישר: אני לא מציעה לשנות, אני מציעה להבהיר שאם הדרך בה הוא ממילא בחר היא גם מיידית ונגישה, אז לא רוצים לשלוח פעמיים

איתי עצמון: אני לא בטוח שזה עולה בקנה אחד עם הנוסח, כי בנוסח כתוב, בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר וכן באופן

חן פליישר: אבל אז יצא שהוא שולח את אותה הודעה פעמיים באותה דרך, זו לא תוצאה סבירה

איתי עצמון: אז את אומרת בעצם שזה נבלע כבר

דנה אלוני: אם הדרך שהלקוח בחר מלכתחילה היא אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס, אז שהוא לא יקבל שני אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים

אלה תמיר שלמה: הבעיה שהרבה פעמים הלקוח בוחר כמה אפשרויות כשהוא פותח את החשבון או כשהוא מקבל כרטיס אשראי

אלה תמיר שלמה:  אחת הדרכים האלה יכולה להיות הודעה מיידית ונגישה כמו אס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס או מה שזה לא יהיה ואז נשאלת השאלה מה קורה כשמבין הדרכים האלה יש דרך שהיא בדואר, שזה המצב היום

אלה תמיר שלמה:  אז לפי מה שאת מציעה, אם הדרך היחידה שהוא ביקש לקבל היא מיידית ונגישה אז באמת אין בעיה כי שתי האפשרויות האלה הן אותה אפשרות

חן פליישר: רק על זה דיברתי, לא דיברתי על המצב השני בו יש שתי הודעות

אלה תמיר שלמה: אבל כבר היום לפי ההוראה של הפיקוח על הבנקים, הבנקים צריכים לבחור את הדרך

אוהד טל: הכוונה ברורה, אני מסמיך את איתי לבדוק אם צריך לעשות תיקון בנוסח שיבהיר את העניין הזה באופן כמו שהוסבר כאן בוועדה

איתי עצמון: אנחנו נבדוק אם צריך לשנות את הנוסח כך שיובהר שאם באמת הלקוח הסכים עם התאגיד הבנקאי לקבל הודעות באופן שמאפשר תקשורת מיידית ונגישה, אז לא נדרש לשלוח שתי הודעות

אלה תמיר שלמה: כבר היום זה המצב

אלה תמיר שלמה:  כבר היום לקוחות בוחרים ומסמנים גם זה, גם זה וגם זה

אלה תמיר שלמה:  בהוראות של המפקח על הבנקים, הבנקים או חברות כרטיסי האשראי בוחרים  מבין האפשרויות איך לשלוח

דנה אלוני: אבל לקבל שני אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים שאומרים אותו דבר זה חוטא למטרה

אלה תמיר שלמה: לא אמרתי את זה, אבל הפתרון המוצע יכול להגיע לקבוצה של אפס, שזה לא יקרה אף פעם

אוהד טל: זה אסור שיקרה

אלה תמיר שלמה: כי אם בחרתי גם את זה וגם את זה, לא עשינו שום דבר

אוהד טל: החשש במקום ואנחנו נתייחס לזה בנוסח

חן פליישר: שאלה הבהרה נוספת, בעקבות משהו שנאמר פה, רציתי לחדד, הסיפא שמדברת על זה בהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות, אני הבנתי אותה כחלה על הכול, אלה גם הנוסחים שעשינו בהסדרים של 2023

איתי עצמון: כרגע לא

חן פליישר: זה רק על השני?     

איתי עצמון: כרגע זה מה שכתוב

איתי עצמון:  את רוצה להכפיף את הכול?     

חן פליישר: אני רוצה להבין

איתי עצמון: להבנתי מה שכתוב כרגע זה שההוראות שקובע המפקח חל רק על הסיפא באופן שבו התאגיד הבנקאי מוסר הודעות

חן פליישר: השאלה שלי עולה כי יש לנו הרבה דיונים על זה, אם זה כך, אז מה התנאי בשביל שישלחו? נניח לקוח בוחר רק בדואר, לא רוצה לקבל אס

חן פליישר: אמ

חן פליישר: אסים, לא רוצה כלום, נוח לו בדואר

חן פליישר:  אז בעצם שולחים לו למרות שהוא לא ביקש לקבל  בדרך אחרת, שולחים לו בכל זאת

חן פליישר:  זו הכוונה? אני לא מדברת על עמדה, רק רוצה להבין

אוהד טל: כפי שהוסכם ביניהם

אוהד טל:  אם הוא רוצה רק דואר, אז לא הוסכם ביניהם משהו אחר

איתי עצמון: כי החלק של ה"הוסכם ביניהם" חל רק על האופן שבו התאגיד הבנקאי מוסר הודעות לאותו לקוח ולא על הדרך שמאפשרת תקשורת

דנה אלוני: את שואלת אם זה גובר על בנקאות ותקשורת? שאם לקוח לא רוצה לקבל?          

חן פליישר: אני שואלת האם זה מתגבר על הסכמת לקוח?      

יונתן מישרקי: למה שהנחיות המפקח על הבנקים לא יחולו גם על  - - -      

דנה אלוני: זה קצת פטרנליסטי אם זה מתגבר על הסכמת לקוח

חן פליישר: הם חושבים שכן, לכן אני רוצה להבהיר מה כתוב שלא יהיה צורך לפרש אחר כך

איתי עצמון: אפשר להכפיף "והכול בהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות"

חן פליישר: זה מה שאני חשבתי שמדובר עליו וזה מה שעשינו בחוקים אחרים

דנה אלוני: ואז המשמעות היא ש-420 תחול, זה אומר שלקוח שלא הסכים לקבל הודעות בתקשורת - - -      

אלה תמיר שלמה: זה מעקר מתוכן את כל הצעת החוק

אלה תמיר שלמה:  הגענו לכאן כי כבר היום הוראות הפיקוח על הבנקים מדברים על הודעות שונות ואת ההודעה הזאת לא קובעים איך צריך לשלוח ומשאירים את זה לבחירת הבנק מבין האפשרויות עליהן הסכים הלקוח

אלה תמיר שלמה:  כל הבעיה נולדה מעצם זה שהבנק, או חברת כרטיסי האשראי היא זו שבוחרת מבין האפשרויות

אלה תמיר שלמה:       אם מלכתחילה הפיקוח על הבנקים היה קובע שהודעה כזו נשלחת מבין הדרכים האלה, בדרך המיידית והנגישה, לא היינו בהצעת החוק הזאת

אלה תמיר שלמה:  מה שהוצע כאן למעשה לא צריך את הצעת החוק, בואו נלך להוראות הפיקוח על הבנקים

אלה תמיר שלמה:  אנחנו מכירים את זה, היינו בקשר עם הפיקוח על הבנקים ואנחנו יודעים שזאת הסיבה שבגללה נדרשת הצעת החוק

אלה תמיר שלמה:  אני לא מצליחה להבין מה תכלית החקיקה עכשיו? הבעיה היא לקוחות שאי שם בעבר פתחו חשבון בנק והסכימו לקבל בדואר והיום, בשנת 2024 זה לא מתאים יותר לשלוח את זה בדואר

אלה תמיר שלמה:  לשם כך הוגשה הצעת החוק

חן פליישר: אני חושבת שזו לא תכלית הצעת החוק

חן פליישר:  זו סוגיה מאוד רחבה שאנחנו עוסקים בה רבות בהמון הקשרים כי יש עוד המון הודעות חשובות

חן פליישר:  אני לא חושבת שזו התכלית העיקרית פה

חן פליישר:  רוצים שזה יגיע בצורה אפקטיבית כמו עוד הודעות חשובות שמקבלות מקום בחקיקה

אלה תמיר שלמה: על צ'ק שלא כובד מקבלים אס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס בכל מקרה? גם אם הלקוח לא הסכים על זה?      

חן פליישר: את מתכוונת להודעה בדבר סירוב צ'ק

אלה תמיר שלמה: כן, כי זה בהוראות נב"ת 420 , בנקאות בתקשורת

חן פליישר: אבל זה חריג

חן פליישר:  אני רוצה להבהיר מה עמדת בנק ישראל, אני לא מביעה עמדה מה נכון לעשות, הבנתי את הנוסח באופן מסוים ואחר כך, כשדיברתם חשבתי שאולי לא הבנתי טוב ורציתי שתהיה בהירות  ולא נצטרך להתווכח על זה אחרי שהחוק יעבור

איתי עצמון: השאלה אם אנחנו מכפיפים גם את הדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר להוראות שקבע המפקח על הבנקים? זו בעצם גם השאלה ששאל חבר הכנסת המציע

יונתן מישרקי: אם לקוח החליט שהוא לא רוצה לקבל אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אסים, אני יכול לכפות עליו?      

דנה אלוני: זה קצת פטרנליסטי לנסות לכפות עליו

נילי אבן-חן: מה זה החליט? יכול להיות שזה היה עוד לפני שהיו אס

נילי אבן-חן: אמ

נילי אבן-חן: אסים

דנה אלוני: אני רוצה להסביר את הקונספט של בנקאות בתקשורת

יונתן מישרקי: כשהוא מחליט שהוא לא מקבל אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אסים זו החלטה אקטיבית שהוא לא רוצה לקבל

אוהד טל: היא אומרת שיכול להיות שכשהוא פתח חשבון - - -      

דנה אלוני: אבל זה לא כשהוא פתח חשבון

דנה אלוני:  אני מבקשת להסביר איך עובדת בנקאות בתקשורת, זה מה שמתיר לנו לשלוח אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים ללקוחות

דנה אלוני:  אנחנו אקטיבית מנסים יזום להחתים לקוחות על הסכמה לבנקאות בתקשורת, כי זו הדרך הקלה והנוחה לנו גם לחומרים שיווקיים

דנה אלוני:  לקוח שאומר שהוא לא רוצה, לשלוח לו הודעה כשהוא לא רוצה לקבל הודעה זה פטרנליסטי

נילי אבן-חן: יש הרבה ניסיונות להמיר את הדואר בדברים אחרים

נילי אבן-חן:  אני יכול להגיד על עצמי שאני אוהבת שיש לי גם דואר שזה מתויק ומסודר וגם לקבל הודעות

נילי אבן-חן:  אם עכשיו זו תהיה רק דרך אחת ואני נתתי את שתי האופציות

אוהד טל: אנחנו לא מצמצמים, השאלה מה קורה כשלקוח אומר שהוא רוצה רק בכתב, או רק בדרך מסוימת?      

אלה תמיר שלמה: יש הבדל בין זה שהלקוח סירב לקבל הודעה באס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס לבין זה שכשהוא פתח חשבון הוא בחר בכמה אופציות

דנה אלוני: ההסכמה לבנקאות בתקשורת היא לא רק במעמד פתיחת החשבון או במעמד ההסכמה, אנחנו כל הזמן פועלים באופן יזום ורוצים להחתים כמה שיותר לקוחות על בנקאות בתקשורת

אלה תמיר שלמה: עדיין, יש בבנקאות בתקשורת הודעות שעוקפות את הסכמת הלקוח כי נקבע שהן מספיק חשובות שגם אם באותו רגע התבלבל ולא סימן את האפשרות של אס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס

דנה אלוני: את משווה צ'ק שחוזר לביטול הטבה או שינוי בשיעור שלה?      

לוטם בכר: צריך לצאת מנקודת הנחה שאנחנו בבנק הפועלים מעדיפים את האס

לוטם בכר: אמ

לוטם בכר: אס

לוטם בכר:  אנחנו מעדיפים את הדרך המהירה אבל יש לקוחות שבחרו מצדם לא לקבל את האס

לוטם בכר: אמ

לוטם בכר: אס

נילי אבן-חן: השאלה אם הבחירה הייתה כשהם קבלו את ההטבה הזאת? אם שאלו אותם באיזה דרך הם רוצים לקבל?  לכן תקשורת מיידית ונגישה פותרת את הבעיה

אביגל כספי: מה עם הודעות לחשד לשימוש לרעה בכרטיס?     

חן פליישר: על זה יש חריג

חן פליישר:  יש מעט מאוד

נילי אבן-חן: אני חושבת שלא יהיו לקוחות שירצו לסרב לקבל הודעה לסיום הטבה

איתי עצמון: נוסח דומה אכן קיים לעניין מידע על עמלות וריביות ואני מקריא מתוך הסעיף שקיים היום כששאלת כניסתו לתוקף עוד בסימן שאלה

איתי עצמון:  אני מקריא מסעיף 5א(ה) לחוק: "הודעה כאמור בסעיף קטן (ד) תישלח ללקוח בכתב בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר

איתי עצמון:  המפקח יקבע הוראות לעניין דרכי מסירת ההודעה האמורה ללקוח"

איתי עצמון:  גם כאן אין חידוד לעניין מצב בו הלקוח ביקש לא לקבל הודעות בדרך של תקשורת מיידית ונגישה

איתי עצמון:  אז אני לא בטוח שצריך לחדד את השאלה הזאת

נילי אבן-חן: אז אפשר להשאיר את זה ככה

חן פליישר: הבעיה פה היא שיש שתי דרכי הודעה

חן פליישר:  זה מה שיצר לי את השאלה

חן פליישר:  שם באמת יש דרך אחת ודנו בזה ובסוף הוחלט שהדרך שבה לקוחות מקבלים הודעות, נכניס את זה לתוך הרגיל שלהם

חן פליישר:  פה יש נוסח קצת אחר שבעצם יוצר שתי הודעות ולכן נוצרה אי בהירות שרציתי לחדד

איתי עצמון: יש כאן שתי שאלות: אי הבהירות שאת העלית היא לעניין הכפל

איתי עצמון:  אמרנו שנבדוק ויכול להיות שיידרש שינוי נוסחי שכשאם הלקוח כבר הסכים עם הבנק על דרך של תקשורת מיידית, אז לא צריך

איתי עצמון:  השאלה השנייה היא לגבי מצב שבו הלקוח החליט שהוא לא רוצה לקבל הודעות בדרך של תקשורת מיידית

חן פליישר: השאלה השנייה שלי היא מה בעצם נדרש? האם החלק הראשון של החוק אומר שצריך לשלוח בדרך מיידית ונגישה ללא קשר למה שהלקוח ביקש ובנוסף לשלוח בדרך המקובלת

חן פליישר:  אם זה מה שכתוב וזו הכוונה, אז רק להבהיר את זה

חן פליישר:   אם לא, אם אנחנו נשארים עם עיקרון ההסכמה, אז עדיף לכתוב את שתי הדרכים אבל גם להפנות בשתיהן להוראות, כי ההוראות שלנו כבר מטפלות בזה

אלה תמיר שלמה: אם כתוב "ככל האפשר" זה לא אומר שהאם הלקוח סירב אקטיבית לקבל הודעות באס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס, אז לא ישלחו לו באס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס כי "ככל האפשר" אומר שלא אמרו לו, אני לא רוצה לקבל באס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס

יונתן מישרקי: צודקת

יונתן מישרקי:  בואו נשאיר את הנוסח ככה

איתי עצמון: אבל נכתוב "והכל בהתאם להוראות שקבע המפקח"?     

יונתן מישרקי: נבהיר עכשיו לפרוטוקול שהמטרה היא לשלוח ללקוח הודעה מיידית ונגישה ככל האפשר ובמקרה שהוא סירב, יהיה ככל האפשר לתת לזה מענה

יונתן מישרקי:  אבל המטרה היא לשלוח לו בדרך הזו בצורה - - -       

דנה אלוני: אז למה לא להבהיר את זה? עשר שנים אחר כך יבואו יועצים משפטיים חדשים - - -     

נילי אבן-חן: יש לך את הפרוטוקול

דנה אלוני: אני מתנצלת, פרוטוקול לא תופס - - -      

יונתן מישרקי: תופס, תופס

דנה אלוני: בתובענות ייצוגיות הפרוטוקול לא תופס

דנה אלוני:  לכן אפשר להגיד שהכול בהתאם לכללי בנק ישראל כמו שקיים בשני

חן פליישר: זו פשוט הצעה אחרת

יונתן מישרקי: אם אני מבהיר עכשיו בדיון בוועדה מה אני רוצה

דנה אלוני: משפטית זה לא תופס

דנה אלוני:  זה עוד כלי שלא תופס בבית משפט

דנה אלוני:  למה לא להוסיף את המשפט הזה? כולם מסכימים מה צריך להיות, אז למה לא לכתוב את זה בחוק?     

נילי אבן-חן: כי לא כולם מסכימים

אלה תמיר שלמה: אפשר להגיד אלא אם הלקוח סירב לקבל

דנה אלוני: אוקיי, זה גם תופס

איתי עצמון: אני חושב שלא נכון לחדד את הנקודה הזאת

איתי עצמון:  היא לא התחדדה גם בנוסח הקיים של החוק

איתי עצמון:  הקראתי לכם סעיף שקיים היום, אז דווקא כאן נחדד את הסיטואציה הזו? זה נראה לי לא נכון

נילי אבן-חן: אפשר להשאיר את זה כמו שזה

איתי עצמון: אז זו השאלה והוועדה צריכה לקבל החלטה

איתי עצמון:  אנחנו משאירים את הנוסח בלי הכפפה של התקשרות המיידית והנגישה להוראות בנק ישראל?     

יונתן מישרקי: כן

יונתן מישרקי:  כך אני מבקש

איתי עצמון: אז אני רק אגיד מה החיסרון בהצעה הזאת, שאותה הוראה קיימת לנו היום בחוק לעניין מסירת מידע לעמלות וריביות ושם דווקא כתוב שהמפקח יקבע הוראות לעניין דרכי מסירת ההודעה האמורה ללקוח

יונתן מישרקי: כי שם אין שתי דרכים, פה יש שתיים

נילי אבן-חן: מה שהקראת זה שהוא יקבע הוראות לגבי אותו סעיף

דנה אלוני: אבל שם זה רק בדרך מיידית ונגישה

דנה אלוני:  פה יש שתי דרכים, לכן חובה להכפיף את זה

יונתן מישרקי: אם ההכפפה תגרום לכך שהלקוח - - -      

דנה אלוני: ההכפפה תגרום לכך שרק לקוח שלא הסכים לקבל אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס לא יקבל אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס

נילי אבן-חן: אפשר לקחת את הנוסח שהקראת כמו שהוא ואז זה בסדר, זו לא הכפפה, זה אומר שבנק ישראל צריך לתת הוראות ספציפיות לדרך המהירה והנגישה של העמלות

איתי עצמון: זה די אותו דבר

נילי אבן-חן: לא בהכרח

דנה אלוני: יש חוקים שגוברים על הסכמה לבנקאות לתקשורת ויש חוקים שלא

דנה אלוני:  כרגע, איך שזה מנוסח, אפשר לפרש את זה שזה גובר על הסכמה לבנקאות בתקשורת

דנה אלוני:  לכן חשוב לחדד פה שזה בכפוף לכללי בנק ישראל, שזה הסכמת לקוח לקבל אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים

איתי עצמון: אם נשאב את אותו נוסח שקיים היום לעניין מידע על עמלות וריביות?     

דנה אלוני: מה שיש פה זה שבנק ישראל יקבע בעתיד משהו

דנה אלוני:  אנחנו מדברים על משהו קיים

נילי אבן-חן: זו בדיוק הבעיה, שמה שקיים לא הספיק לנו, לכן יש בהצעת החוק - - -      

דנה אלוני: לקוח שאומר שהוא לא רוצה, את אומרת שאני אכריח אותו

נילי אבן-חן: תביאי את הנתונים לגבי כמה לא רוצים אס

נילי אבן-חן: אמ

נילי אבן-חן: אס

דנה אלוני: יש שיעור מאוד קטן, לכן חשבו שזה יובהר פה

קריאה: יש "ככל שניתן"     

דנה אלוני: "ככל שניתן" נשמע כמו פן טכנולוגי

אלה תמיר שלמה: בנוסח של הוראות הפיקוח על הבנקים כבר יש את הבעיה שלשמו הצעת החוק נולדה

אלה תמיר שלמה:  איך אפשר לחזור חזרה?      

דנה אלוני: היום לא שולחים את זה כך בכלל

דנה אלוני:  לא בשתי דרכים, זה לא קיים

דנה אלוני:  את מוסיפה פה המון לטובת הלקוח וזה מעולה

דנה אלוני:  אנחנו מסכימים על העיקרון, אבל את לא יכולה להגיד שלקוח שלא רוצה - - -       

אוהד טל: "ככל האפשר" נותן מענה לעניין הזה של לקוח שלא רוצה

דנה אלוני: "ככל האפשר" בעיניים שלי מראה פערים טכנולוגיים

דנה אלוני:  אבל זה לא המצב, אנחנו מסכימים על העיקרון, אז למה שזה לא יהיה כתוב כמו שצריך?      

איתי עצמון: אני רוצה לשאול את נציגות בנק ישראל, אם אנחנו משאירים את הנוסח כפי שהוא, כלומר, "בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר וכן באופן שבו התאגיד מוסר הודעות ללקוח", האם אתם תדעו לאכוף את ההוראה הזו? זו בסוף השאלה

חן פליישר: לדעתי הבעיה היא לא אכיפה, יש פה משהו שחורג מהדרך הרגילה ואני לא מתנגדת, אני רק שמה את זה על השולחן כדי שכולם ידעו

חן פליישר:  החוק מתגבר על הסכמת לקוח

חן פליישר:  המקרה של לקוח שסירב באופן אקטיבי הוא מקרה מאוד  - - -      

איתי עצמון: כתוב "ככל האפשר", לא היינו מוסיפים את המילה "ככל האפשר"  - - -       

חן פליישר: אני לא מדברת על הסירוב

חן פליישר:  אני מדברת על מצב שלקוח לא הסכים באופן חיובי ואקטיבי, אלא פשוט הציעו לו והוא החליט לסמן איקס כי הוא לא רצה להתמודד עם זה עכשיו

נילי אבן-חן: לא ראיתי שלקוחות שמתנגדים לזה

נילי אבן-חן:  זה באמת בשולי השוליים

יונתן מישרקי: זה לא משנה, צריך לתת לזה מענה

דנה אלוני: אם זה בשולי שוליים אז למה שזה לא יהיה? זה פתח לתובנות ולסוגיות שאנחנו לא נצא מהן וזו לא מטרת החוק

קריאה: איזה תובנות? מי יתבע אותך ייצוגית ששלחת לו אס

קריאה: אמ

קריאה: אס?     

דנה אלוני: כשהוא ביקש ממני לא לשלוח לו אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס ובכל זאת שלחתי? שהחוק יגיד את זה

נילי אבן-חן: כמה יש כאלה?      

חן פליישר: את חושבת שהבעיה היא מי שאמר באופן אקטיבי אני לא רוצה או מי שלא אמר שהוא כן רוצה?     

דנה אלוני: מי שאמר שהוא לא רוצה

דנה אלוני:  אנחנו שולחים יזום ורוצים שלקוחות יאשרו

יונתן מישרקי: איגי, אתה גם חושב ש"ככל האפשר" ימנע תביעות ייצוגיות? הוא כלי שמספיק מבחינה חקיקתית?     

איגי פז: אני חושב ש"ככל האפשר" מתייחס לדרך הדיגיטלית, ככה זו הפרשנות

איגי פז:  יותר הגיוני כשאני קורא את זה בצורה ניטרלית

איגי פז:  בסוף זה גם הגיוני שאם לקוח אומר באופן מפורש שהוא לא רוצה לקבל אס

איגי פז: אמ

איגי פז: אסים, אז זה הגיוני לא לשלוח לו אס

איגי פז: אמ

איגי פז: אסים

איגי פז:  תלוי עד כמה ההסכמה הזו מפורשת, או אם זה משהו בלי משים

יונתן מישרקי: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שכשלקוח מסמן איקס על האס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אסים הוא לא רוצה לקבל הודעות שיווק

יונתן מישרקי:  אומרים לך, אל תטריד אותי

דנה אלוני: אז יש הסכמה שיווקית ויש הסכמה על להודעות ותקשורת, אלה שני דברים שונים

דנה אלוני:  הרבה לקוחות עושים איקס על הסכמה שיווקית אבל מסכימים להודעות בתקשורת

דנה אלוני:  מעל 90% מאשרים את זה

אלה תמיר שלמה: לרוב הלקוחות אין מושג על מה הם חותמים

דנה אלוני: זה לא נכון

יונתן מישרקי: יש נוסח שאפשר יהיה לצמצם את האפשרות הזו?      

אלה תמיר שלמה: אולי בנק ישראל יכול להתייחס בהנחיות שלו לסיטואציה הספציפית הזו שבה יש כפל של ההודעה הזאת כי להבנתי זה מה שמטריד אותך

דנה אלוני: חזרת לסוגיה הראשונה

אלה תמיר שלמה: הבנתי שזה מה שמטריד אותך

חן פליישר: העליתי שתי סוגיות

חן פליישר:  הראשונה הייתה על הכפל ועל זה דיברנו

חן פליישר:  הדבר השני שחשבתי שיש אי בהירות בסעיף והבהירו למה הכוונה

יונתן מישרקי: בנק ישראל יכול להנחות לשלוח אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס, על אף שלקוח ציין שלא לשלוח לו אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס?      

חן פליישר: יש מקרים מאוד חריגים שעשינו את זה

יונתן מישרקי: בחקיקה או בהנחיות?     

חן פליישר: בהוראות מפקח

יונתן מישרקי: אפשר לבקש עכשיו באמירה לפרוטוקול

דנה אלוני: אם כולם מסכימים, למה שזה יהיה באמירה לפרוטוקול? כולם מסכימים שלקוח שסירב לקבל אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אסים, לא יקבל אותם

נילי אבן-חן: אם הוא סירב לפני עשר שנים?      

חן פליישר: זה ערבוב נושאים, מכיוון שאני פתחתי את האירוע, אני חייבת לחדד

חן פליישר:  יש לקוח שאומר שהוא רוצה לקבל אס

חן פליישר: אמ אסים, יש לקוח שאומר שהוא לא רוצה לקבל אס

חן פליישר: אמ

חן פליישר: אסים ויש לקוח שפעם חתם על הסכם, היה דואר, אבל אמצעי התקשורת התעדכנו והציעו לו לעדכן ולעבור מדואר למשהו אחר, להוסיף ערוצי תקשורת והוא לא ענה, לא אמר כן ולא אמר לא

חן פליישר:  על הלקוחות האלה יש איזשהו סימן שאלה

חן פליישר:  אפשר להגיד שאם הוא לא אמר "כן" אז הוא סירב

חן פליישר:  אפשר להגיד שהוא לא ממש סירב, פשוט לא קיבל כרגע החלטה

חן פליישר:  לי ברור ש"ככל האפשר" יכול לתפוס את אלה שסירבו אקטיבית

חן פליישר:  אני שואלת על אלה שלא סירבו אקטיבית ופשוט לא אמרו כן, מותר לשלוח להם? צריך לשלוח להם?       

איתי עצמון: מה את מציעה לכתוב?      

חן פליישר: לי פשוט בדרך כלל כשהולכים לפי הדרך הרגילה, כך עשינו גם בחוק ההסדרים עם העמלות

חן פליישר:  שהכול כפוף לשם וכרגע יש שאלות של הסכמה ואם הדברים האלה יתפתחו ונוכל לעשות עוד דברים אז זה יחול באופן רוחבי על כל סוגי ההודעות

חן פליישר:  פה יש משהו שהוא חורג מהרגיל ואין לי התנגדות אליו

נילי אבן-חן: לכן נראה לי להשאיר את הנוסח כמו שהוא

איגי פז: אם רוצים למשהו עתידי, אפשר לייצר פה הוראה שמסמיכה תקנות רשות, שהמפקח יכול לקבוע הוראות לעניין אופן המסירה

חן פליישר: אבל אני לא יכולה להתגבר על החוק

חן פליישר:  אם החוק לא דורש הסכמת לקוח באמצעי הראשון, אני לא יכולה

איגי פז: את יכולה להבהיר שכתוב  - -      

איתי עצמון: הוראות לעניין מסירת ההודעה

איגי פז:  - - תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר, אז תוכלי לצקת תוכן להוראה הזאת, אם רוצים

איתי עצמון: אתה מתכוון שבהוראות האלה יינתן תוכן לתיבה ככל האפשר

נילי אבן-חן: אבל שאלה לא תהיינה הוראות חובה בשביל להפעיל את הסעיף כי אז נחכה עשור

חן פליישר: אני חושבת שזה לא מתאים להוראות מפקח

איתי עצמון: שאלתי לגבי האכיפה, אם מבחינת בנק ישראל אתם יודעים לתת תוכן לתיבה הזאת של תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר, אז השאלה היא כן אכיפה בסוף

דנה אלוני: אבל אתה לא מסמיך את בנק ישראל לסעיף הזה

איתי עצמון: אני אומר, אם הפיקוח על הבנקים יודע לתת משמעות ותוכן לתיבה הזאת, יודע איך לאכוף אותה והבנקים ידעו איך ליישם אותה, אז לא צריך להבהיר שום דבר

איתי עצמון:  אם יש בעיה, אז היה צריך להכפיף גם את החובה הזאת של ההודעה הראשונה להוראות של המפקח

איתי עצמון:  לכן אני שוב שואל אותכם בבנק ישראל

חן פליישר: לי יש אי בהירות בנקודה המסוימת הזו, לא בנקודה של לקוחות שסירבו, בנקודה של לקוחות שלא, כן הסכימו

איתי עצמון: מהתשובה שלך אני מבין שצריך שיהיו הוראות, כן להכפיף גם את ההודעה הראשונה בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה

יונתן מישרקי: אבל ההוראות הקיימות בעייתיות

דנה אלוני: זה לא משמר את המצב הקיים, זה משנה את המצב הקיים

דנה אלוני:  ישלחו הודעות שעד היום לא נשלחו, הוספנו את זה

דנה אלוני:  אבל ספציפית לוח שאמר שהוא לא רוצה לקבל אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס לא יקבל אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס

דנה אלוני:  זה לגיטימי, את לא יכולה להיות פטרנליסטית ולהגיד ללקוח לקבל משהו שהוא לא רוצה

אוהד טל: אבל הם אומרים דבר נכון וצריכים לקחת בחשבון שאדם, כשהוא ממלא את כל הטפסים, עשה איקס כי הוא לא התעמק

דנה אלוני: אבל ברירת המחדל היא כן להסכים לזה

אוהד טל: לא משנה, עדיין זה בעייתי

אוהד טל:  אני מקבל גם את הטענה שלך שזה פותח פתח לתביעות ייצוגיות נגדכם, זה עומד במשקל נגד משמעותי

נילי אבן-חן: את מכירה תובענה ייצוגית על זה ששלחו אס

נילי אבן-חן: אמ

נילי אבן-חן: אס?      

קריאה: יש תעשייה שלמה של תביעות בספאם

נילי אבן-חן: אולי ספאם, אבל לא הודעה שהיא בהתאם לחוק

אלה תמיר שלמה: למה שזה ייחשב ספאם אם זה לפי הוראות החוק שאת צריכה לשלוח

אלה תמיר שלמה:  זה לא ספאם

איתי עצמון: אני הבנתי שהרצון של בנק ישראל הוא כן שכל הסעיף הזה יוכפף מלעניין מסירת ההודעות להוראות שלם

חן פליישר: אמרתי בפתיחות שאפשר כך ואפשר כך, רק שיהיה ברור למה הכוונה

לבנת קופרשטיין-דאש: אנחנו, איגוד הבנקים גם רוצים בהירות

לבנת קופרשטיין-דאש:  לא אכפת לנו אם בהוראות בנק ישראל, אנחנו רוצים לדעת שאנחנו פועלים על פי החוק

לבנת קופרשטיין-דאש:  אם פה אנחנו מפרקים את החוק ל - - -, אז המצב לא טוב

אוהד טל: כולם צודקים

אוהד טל:  מה עושים כשכולם צודקים?     

איתי עצמון: לחדד בנוסח החוק ולכתוב "אלא אם כן סירב הלקוח", דווקא בהודעות האלה זה לא נכון

דנה אלוני: לכן להכפיף לבנק ישראל

דנה אלוני:  זה הפתרון

איגי פז: אני חושב שאלה לא הוראות שמתאימות לחקיקה ראשית, זה בדיוק איך למסור  וכן אס

איגי פז: אמ

איגי פז: אס או לא אס

איגי פז: אמ

איגי פז: אס, אלה דברים שמתאימים לחקיקה משנה ולכן ההצעה שלי היא להעביר את זה בסופו של דבר להוראות המפקח

אוהד טל: אם נכתוב את זה כמו שמופיע פה לגבי העמלות, שההודעה תישלח ללקוח בדרך בכתב ובדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר

אוהד טל:  מפקח יקבע הוראות לעניין דרכי מסירת ההודעה האמורה ללקוח, זה יפתור את הבעיה?        

חן פליישר: יותר טוב מה שאיתי אמר קודם, "והכל לפי הוראות המפקח", כבר יש את זה בסיפא

יונתן מישרקי: צריך שהמפקח כן יקבע ויתייחס בתקנות, בהוראות

איתי עצמון: זו הכוונה

חן פליישר: לא הבנתי, שאנחנו נקבע      

יונתן מישרקי: לא יודע, תקבלו החלטה

חן פליישר: אנחנו לא עושים את זה פר הודעה

חן פליישר:  אנחנו כותבים הוראות שמאפשרות את המגוון, מסווגות מה זה, לא על ההודעה המסוימת הזאת נגיד, כולם לשלוח אותה דווקא באס

חן פליישר: אמ

חן פליישר: אס

חן פליישר:  יותר חשובה לי זו שאלת הסכמת הלקוח מאשר הערוץ המסוים

חן פליישר:  הבעיה היא לא מה זה מיידי ונגיש, אני יודעת לפרש שם, אלה מונחים שאנחנו הבאנו מתוך הוראות שאנחנו כתבנו

חן פליישר:  השאלה היא שאלת הסכמת הלקוח

אוהד טל: השאלה היא האם כשהבן אדם חתם על המסמך שהוא לא רוצה אס

אוהד טל: אמ

אוהד טל: אס, האם בכל זאת יקבל אס

אוהד טל: אמ

אוהד טל: אס?       

חן פליישר: גם לא

חן פליישר:  אם לקוח בחר במפורש שהוא לא רוצה, גם אין לי בעיה, כי ברור שלא צריך לשלוח לו, לא לפי חוק ולא לפי הוראת ניהול בנקאי תקין

חן פליישר:  המקרים הקשים הם אותם אנשים שבחרו פעם והם לא בחרו עדיין את הערוצים החדשים ואז עולות שאלות האם הם אמרו שהם לא רוצים אס

חן פליישר: אמ

חן פליישר: אס, או שכן

יונתן מישרקי: איך אנחנו יכולים לקבוע את זה בצורה שכן ישלח אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס

חן פליישר: יש מקומות בהם אנחנו קובעים חריג, שגם אם לקוח בחר שלא אס

חן פליישר: אמ

חן פליישר: אס, בגלל שיש חשיבות מאוד גבוהה, כן שולחים לו

יונתן מישרקי: אנחנו יכולים לקבוע את זה גם פה?     

חן פליישר: לדעתי אתם יכולים לקבוע את זה רק שזה יהיה כתוב בצורה ברורה

קריאה: זו הייתה מטרת החוק המקורית, המטרה הייתה להגיד שזו הודעה מספיק חשובה

יונתן מישרקי: אז בואו נקבע את זה כך

יונתן מישרקי:  נניח לקוח לא אמר כן או לא על אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס

יונתן מישרקי:  אני רוצה שהחוק יסמיך ויחייב לשלוח אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס

קריאה: זה מה שהחוק עושה

יונתן מישרקי: לא, כי הם אומרים שזה לא מספיק

אלה תמיר שלמה: רק אם יכפיפו גם את החלק הזה, כמו שכרגע הוצע כאן, להוראות המפקח על הבנקים, אז לא תתקיים התכלית הזאת

אלה תמיר שלמה:  התכלית שאתה הצעת זה בדיוק הנוסח המקורי, כי הוא לא מכפיף את ההתחלה של הסעיף הזה להוראות המפקח

יונתן מישרקי: מצד שני, אומרים לך שזה פותח להם עכשיו כל מיני - - -       

אלה תמיר שלמה: אבל כרגע הסבירו שאם הלקוח באופן אקטיבי סירב, אז ברור שלא

יונתן מישרקי: אם הוא סירב, נכון

דנה אלוני: אז נכתוב את זה כדי שלא לפתוח פתח לתביעות נגדנו

יונתן מישרקי: אם הוא סירב במפורש, בוודאי שלא שולחים אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס

דנה אלוני: אוקיי

דנה אלוני:  אז בוא נוסיף את זה במשפט

יונתן מישרקי: למה צריך להוסיף את זה?       

איתי עצמון: רק פה נוסיף במשפט ובכל ההוראות האחרות לא נכתוב שום דבר?     

דנה אלוני: כל ההודעות האחרות מוכפפות לבנק ישראל

דנה אלוני:  כולנו מסכימים שלקוח שאמר הוא לא רוצה לקבל לא יקבל? אז בואו רק נכתוב את זה

איתי עצמון: אבל אז אנחנו לא מכפיפים את ההודעות האלה

איתי עצמון:   אז הנוסח הוא "אלא אם כן הוא סירב" - - -      

נילי אבן-חן: סירב להטבה, לא באופן כללי, כשהוא קיבל את ההטבה, הוא סירב

לבנת קופרשטיין-דאש: לעשות דבר כזה רק על ההוראה הזאת, לא שאני מתנגדת מהותית, אבל זה עלול ליצור הסדר שלילי על הוראות אחרות שלא כתוב בהם הדבר הזה

לבנת קופרשטיין-דאש:  למשל עמלות וריביות

איתי עצמון: זו בדיוק הנקודה שהעליתי, הם אומרים שיש כאן הוראה מעין תקדימית שלא מכפיפה את דרך מסירת ההודעות להוראות של הפיקוח על הבנקים

איתי עצמון:  יש שתי דרכים לפתרון, או להכפיף להוראות של המפקח או לקבוע במפורש שיש מסירת הודעה בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר אלא אם כן הלקוח סירב לקבל הודעות בדרך כאמור

איתי עצמון:  אלה שתי האפשרויות

דנה אלוני: לדעתי להכפיף

דנה אלוני:  זה גם עשוה את הסדר שקיים בחוקים אחרים לעניין משלוחי הודעות

אוהד טל: אני מעדיף את הנוסח השני, כמו שאמרת, אלא אם כן הוא סירב

איתי עצמון: ולעניין לקוחות שיש להם טלפונים כשרים?     

דנה אלוני: זה אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס קולי

איתי עצמון: "אולם במקרים שבהם ידוע לתאגיד כי הלקוח אינו יכול לקבל הודעה כתובה תישלח הודעה קולית כחלופה למסרון בהתאם לאותן הוראות", אלה הוראות המפקח

חן פליישר: לכן חשבתי שההוראות הן על הכול ואז אמרתם שלא

לבנת קופרשטיין-דאש: אני מוטרדת מהסדרים שליליים

לבנת קופרשטיין-דאש:  זה לא טוב שזה יהיה רק לזה

איתי עצמון: יכול להיות שיש הבחנה רלוונטית

לבנת קופרשטיין-דאש: אולי זו לא רק ההבחנה, רק בזה לכתוב את זה, יש לזה משמעויות שאני לא יודעת להגיד אותם

איתי עצמון: אני לא חושב שיש בחוק עוד מקרים שבהם כתוב "דרך שמאפשרת תקשורת" - - -      

לבנת קופרשטיין-דאש: יש כל מיני הוראות שמדברות על שליחת הודעות ללקוחות

איתי עצמון: אני אומר דבר אחר, אני לא בטוח שיש בחוק עצמו הקיים עוד הוראה שכותבת שבנק שולח הודעות בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר בלי הכפפה להוראות של בנק ישראל, שזה בעצם מה שכתוב כאן אם אנחנו מקבלים את החלופה הזאת

איתי עצמון:  לכן אני שואל את נציגות בנק ישראל, שמכירות את החוק יותר טוב ממני, יש עוד מקומות כאלה? שאין הכפפה להנחיות

חן פליישר: אני לא מכירה שאין הכפפה

דנה אלוני: למיטב ידיעתי זו תהיה הפעם הראשונה שמחוקקים על איזושהי הודעה, שהיא לא כפופה להנחיות

חן פליישר: השאלה היא לא אם יש כאלה שלא מוכפפות, אלא האם יש מקומות אחרים שבהם כתוב מיידית ונגישה ככל האפשר

חן פליישר:  כי מה שתכתוב בחוק הזה משפיע על הסמכות שלנו

חן פליישר:  אני כמובן לא אכתוב בהוראות דברים, יש משהו בטענה הזו שלא ניתחנו עד הסוף את ההעברה הזו על אלה שסירבו והיא יכולה לפתוח משהו שאנחנו לא ערים אליו בדיון הקצר הזה

חן פליישר:  אני קצת מסכימה עם זה

איתי עצמון: אז כרגע הוועדה לא מצביעה על סעיף 1

איתי עצמון:  אני ממשיך בקריאה

איתי עצמון: בסעיף 5א2 לחוק העיקרי –  

איתי עצמון: כותרת השוליים, במקום "ללקוח" יבוא "שאינן בנקאיות"

קטן יבוא: הודעות כאמור בסעיפים קטנים (ב)(1), (ג)(1) ו-(ד) יישלחו ללקוח בכתב באופן שבו מוסר המנפיק הודעות לאותו לקוח כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות, ואולם, במקרים שבהם ידוע למנפיק כי הלקוח אינו יכול לקבל הודעה כתובה, תישלח הודעה קולית במקום מסרון, כאמור באותן הוראות

קטן יבוא: "     סעיף 5א2 זה הסעיף שנוגע להטבות מסוג שנותנים מועדוני הלקוחות וכאן התיקון היחיד הוא הבהרה, שמדובר על תוכנית הטבות שאינן הטבות בנקאיות, כי עכשיו הוספנו סעיף שעניינו הטבות בנקאיות והתאמה לעניין דרך מסירת ההודעות ללקוח על שינויים, שם דוב על שינויים בתוכנית הטבות, הסעיף, היום קובע ממש את הדרכים הספציפיות שבהם המנפיקים אמורים לשלוח הודעות ללקוחות, יש שם דואר, דואר אלקטרוני, מסרון, אמצעי תקשורת מקוון ובהתאם לעיקרון הניטרליות הטכנולוגית שדיברנו עליו קודם לכן, אז גם כאן שינינו את הסעיף כך ש"ההודעות ישלחו ללקוח בכתב באופן שבו מוסר המנפיק הודעות לאותו לקוח" והכפפנו את דרך מסירת ההודעות להוראות של בנק ישראל, של הפיקוח על הבנקים

קטן יבוא:  אם אין הערות, אפשר להצביע על סעיף 2

אוהד טל: מי בעד סעיף 2?           

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: הסעיף אושר

איתי עצמון: תיקון סעיף 10

איתי עצמון: סעיף 10 הוא סעיף העונשין, הענישה הפלילית לחוק הבנקאות - שירות ללקוח ואנחנו בעצם ממעטים  את הפרות הסעיף החדש שהוספנו לעניין ההטבה הבנקאית, ממעטים אותו מסעיף עונשין מכיוון שהאכיפה תהיה באמצעות עיצומים כספיים וזה הסעיף הבא

איתי עצמון:  על סעיף 3 אפשר להצביע אם אין הערות

אוהד טל: מי בעד סעיף 3? 

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: הסעיף אושר

איתי עצמון: "תיקון סעיף 11א

איתי עצמון:      בסעיף 11א (4א)(1) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (4) יבוא:      "(5)  לא שלח הודעה ללקוח בהתאם להוראות סעיף 5א1א או שלח הודעה כאמור שלא בהתאם להוראות אותו סעיף

איתי עצמון: "     זה הסעיף שמסמיך את המפקח על הבנקים להטיל עיצומים כספיים על תאגיד בנקאי שיפר את ההוראות החדשות לעניין משלוח הודעות על סיום או שינוי הטבה בנקאית

איתי עצמון:  הסמכות היא להטיל עיצום כספי בסך 50,000 שקלים חדשים

איתי עצמון:  התאמנו את העיצום הכספי כאן, לעיצום שחל כבר היום לעניין משלוח הודעות על שינוי או סיום תוכנית הטבות, הטבות שאינן בנקאיות

אוהד טל: מי בעד סעיף 4?  

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: הסעיף אושר

אוהד טל:  חבר הכנסת מישרקי, אתה מצביע כממלא מקום של חבר הכנסת בצלאל

איתי עצמון: סעיף 5 להצעת החוק עניינו תחילה, כניסה לתוקף של ההסדר החדש

איתי עצמון:  הנושא הזה נשאר לדיון בשלב הנוכחי להכנת הצעת החוק לקריאה השנייה ולקריאה השלישית

איתי עצמון:  אני מציע לשמוע האם נדרשת היערכות ליישום החוק החדש ומה ההיערכות

דנה אלוני: נדרשת היערכות טכנולוגית

דנה אלוני:  היום גם אין לנו אס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס קולי וזה משהו שנצטרך לעשות

איתי עצמון: הבנתי שהיום הוראות בנק ישראל מחייבות מסרון קולי?     

דנה אלוני: מסרון קולי בסיום הטבה אין לנו

דנה אלוני:  מדובר על פיתוח טכנולוגי וכרגע אנחנו בעיצומם של פיתוחים טכנולוגיים רגולטוריים

נילי אבן-חן: איזה פיתוח טכנולוגי אתם צריכים?     

אוהד טל: יש לכם את הכלי שנקרא אס

אוהד טל: אמ

אוהד טל: אס קולי, מה הפיתוח שנדרש?     

דנה אלוני: צריך להראות לך איך המערכות שלנו משנות ה-70 עובדות

דנה אלוני:  זה מערכות ספגטי ובאמת שזה מורכב

דנה אלוני:  אני מקבלת את זה ששנה זה הרבה, אבל צריך למצוא משהו באמצע כי זה כן מצריך היערכות

אוהד טל: כמה שפחות, מה ריאלי בעיניכם?     

דנה אלוני: תשעה חודשים?      

נילי אבן-חן: שלושה חודשים גג

דנה אלוני: חצי שנה

דנה אלוני:  לא פחות מחצי שנה

יונתן מישרקי: מה זה דורש מכם?     

נילי אבן-חן: אם הייתם מקבלים תגמול על הפיתוח הטכנולוגי הזה הייתם עושים אותו ביומיים

נילי אבן-חן:  חצי שנה?      

יונתן מישרקי: יש היום חברות שמוסרות אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אסים קוליים

דנה אלוני: זה לא רק האס

דנה אלוני: אמ

דנה אלוני: אס הקולי

הדס מרמלשטיין: השאלה היא לא רק הטכנולוגיה עצמה כי זה שיש את הכלים הטכנולוגיים זה בסדר, אבל אנחנו צריכים לעשות כל מיני התאמות במערכות, להתחיל לשלוף את הלקוחות הרלוונטיים, לעשות התאמות אל מול ההטבות, מתי הן מסתיימות

הדס מרמלשטיין:  המערכות האלה בסופו של דבר הן מערכות לגסי, משהו שהוא קצת ישן וצריך לוודא שמערכת אחת לא דורסת את השנייה

הדס מרמלשטיין:  יש לנו פה די הרבה פיתוחים

הדס מרמלשטיין:  אם אנחנו חושבים שאנחנו צריכים פה את ההיערכות, אנחנו לא סתם ביקשנו תקופה, אנחנו מקבלים ששנה זה אולי יותר מידי, אבל אני לא חושבת שנכון לעכשיו, במיוחד בשים לב לתקופה שאנחנו נמצאים, אפשר היה להתחשב

איתי עצמון: אני לא טוען שלא נדרשת תקופת היערכות, אבל אנחנו עדים והדבר גם נאמר בהכנת הצעת החוק לקריאה הראשונה, שיש לכם היום חובה לשלוח הודעות לקוחות על שינויים שנוגעים לתנאי ניהול חשבון לרבות על סיום הטבות שניתנו לתקופה העולה על שלושה חודשים וזו חובה שקבועה כבר היום בכללי הבנקאות  - גילוי נאות ומסירת מסמכים

איתי עצמון:  בסוף יש הרבה או שינוי מסוים בחובה שקיימת כבר היום, זו לא חובה חדשה לחלוטין

הדס מרמלשטיין: זו לא חובה חדשה, אבל  היום, כפי שאמרתם, זה פחות מקובל ואתם מציעים לעשות פורמט חדש של שליחה שהיא בשני ערוצים

הדס מרמלשטיין:  הערוצים קיימים, הטכנולוגיה קיימת, אבל צריך לעשות פיתוחים בבית כדי לראות איך אתה שולף את האוכלוסיות האלה, איך אתה דואג לשלוח לכל אחד בתאריך שלו

אוהד טל: וזה צריך לקחת חצי שנה? אני באמת שואל

הדס מרמלשטיין: כרגע, בשים לב שהשולחן שלנו לצערנו מאוד עמוס בהרבה פיתוחים רגולטוריים אחרים, אנחנו נדרשים לתקופת הזמן הזאת

דנה אלוני: כדי לסבר את האוזן, אנחנו עובדים לדוגמה על בנקאות פתוחה, על המון דברים אחרים

דנה אלוני:  כרגע ישבתי עם צוות טכנולוגי אצלנו שמונה שבעה אנשים, עד לפני שבוע היו שם שניים כי כל האחרים היו במילואים

דנה אלוני:  אנחנו בתקופה מאוד סבוכה טכנולוגית כרגע

אוהד טל: חבר הכנסת המציע, מסכים לחצי שנה?     

יונתן מישרקי: אם אתם אומרים שמכיוון שאנחנו בתקופת מלחמה וזה מה שמגביל אותכם ליצור את כל ההתקשרויות, אז כן

יונתן מישרקי:  רציתי שזה יהיה מיידי, אבל אני מבין שיש צורך כזה

דנה אלוני: תודה רבה

איתי עצמון: "תחילתו של חוק זה ששה חודשים מיום פרסומו"

אוהד טל: מי בעד סעיף 5, בנוסח כפי שהקריא היועץ המשפטי?      

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: סעיף 5 אושר

אלה תמיר שלמה: יש לי רעיון, בסעיף אחר שמדבר על הטבה לא בנקאית כתוב  - - -      

איתי עצמון: כבר אישרנו אותו

אלה תמיר שלמה: אני רק מציעה משהו קטן, האם אפשר להגיד שהפיקוח על הבנקים יקבע נסיבות שבהן לא תחול החובה למסור הודעות בהתאם לסעיף הזה?      

נילי אבן-חן: זה מחקיקה אחרת

אלה תמיר שלמה: זה סעיף אחר באותו חוק לגבי הטבות שהן לא בנקאיות ואז, לגבי אותם מקרים ספציפיים שדובר עליהם שיש בעיה, נראה לי סביר שיגידו שבסיטואציה הזו הספציפי אי אפשר לשלוח את ההודעה, אבל רק בסיטואציות שעליהן דובר כרגע

אוהד טל: מה אומרים על זה?     

חן פליישר: שם ההקשר מעט אחר

חן פליישר:  פה השאלה היא שאלת ההתגברות על הסכמת לקוח

חן פליישר:  אם רוצים להתגבר על הסכמת לקוח, לתפיסתנו צריך שזה יהיה ברור בחוק

חן פליישר:  ההוראות שלנו כרגע מבוססות על מה שהלקוח הסכים

איתי עצמון: אם בכל זאת נסמיך אותכם לקבוע הוראות כאלה כמו שכאן?     

חן פליישר: זה לא אומר שאנחנו יכולים להתגבר על הסכמת לקוח, לא נוכל להביא את הפתרון

דנה אלוני: אבל הוחלט שלא רוצים להתגבר על הסכמת לקוח

דנה אלוני:  אם לקוח אמר שהוא לא רוצה, אז לא

חן פליישר: על הסירוב כולנו מסכימים

חן פליישר:  אנחנו במצב שהוא לא אמר לא ולא אמר כן, זה האזור האפור המסובך

אלה תמיר שלמה: להבנתי תכלית החקיקה היא להתגבר על אותם המקרים בהם הלקוח לא בחר לקבל באס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס ואנחנו חושבים שזו הודעה מספיק חשובה כדי שכן יקבל

אלה תמיר שלמה:  אני מרגישה שחזרנו אחורה לנקודת ההתחלה של החקיקה, שלמעשה אם התוצאה היא שאי אפשר להתגבר על הסכמת הלקוח כל הצעת החוק נעקרה מתוכן

יונתן מישרקי: ההנחיות היום של בנק ישראל מאפשרות לשלוח אס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס גם ללקוח שלא הסכים לאס

יונתן מישרקי: אמ

יונתן מישרקי: אס, שלא כתב כלום, אם הוא משתמש באפליקציה, בתקשורת

יונתן מישרקי:  זה יכול לפתור לנו את רוב הבעיה לדעתי

אלה תמיר שלמה: החשש שעלה גם ממך בזמנו, הוא שיש לקוחות שלא משתמשים בטלפון חכם, או שאין להם אפליקציה, אוכלוסיות מסוימות שמשתמשות בטלפונים שאין בהם אפליקציות, אז זה לא יעזור

אלה תמיר שלמה:  לכן התכנסנו כאן כי הצעת החוק נועדה בדיוק לאותם המקרים בהם צריך להתגבר על לקוחות שלא בחרו או שלא אקטיבית יכולים

יונתן מישרקי: אבל אנחנו מבינים גם את הטענה שלהם לגבי החשיפה לתביעות ייצוגיות

קריאה: אבל יש חוק

דנה אלוני: לכן החוק צריך להיות ברור

אוהד טל: השאלה אם אנחנו יכולים להציע נוסח שפותר את הבעיה הזו? שלקוח שלא נתן סירוב אקטיבי עדיין יקבל את האס

אוהד טל: אמ

אוהד טל: אס הזה, כי זה מה שאנחנו רוצים שיקרה, אבל יתור אותם מחשיפה לתביעות ייצוגיות

אלה תמיר שלמה: האם כשיש חוק שמסמיך ומחייב לשלוח הודעה באס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס, האם לקוח יכול לתבוע בתובענה ייצוגית כשהוא קיבל אס

אלה תמיר שלמה: אמ

אלה תמיר שלמה: אס? אני באמת שואלת?     

אוהד טל: שאלה טובה

דנה אלוני: אם החוק לא מספיק ברור, אז כן

נילי אבן-חן: אם החוק קובע, אז זה לעמוד בדרישות החוק

אוהד טל: אני חוזר להצעה הקודמת

אוהד טל:  אם אנחנו כותבים: "אלא אם כן הלקוח סירב לקבל אס

אוהד טל: אמ

אוהד טל: אס", זה פותר את הבעיה שלך?     

חן פליישר: פותר לישראכרט, אבל זה מציף את הבעיה שבמקומות אחרים זה לא נכתב ואז מה המשמעות? האם זה הסדר שלילי על מקומות אחרים בהם לא כתוב בדיוק?     

איתי עצמון: אבל במקומות האחרים יש הכפפה להוראות שלכם

חן פליישר: זו הדילמה

אוהד טל: אבל איתי השיב על זה

חן פליישר: אני מקווה שזה נכון ואין דברים חריגים, לא ערכנו בדיקה

חן פליישר:  אני לא יכולה לבדוק עכשיו את כל החקיקה הבנקאית ואת כל ההודעות

יונתן מישרקי: אני חושב שהפתרון הוא פתרון טוב

יונתן מישרקי:  נצביע, נגיש רביזיה, אם יש נצביע על הרביזיה ואם לא, אז הכול בסדר

אוהד טל: מקובל עלי

אוהד טל:  אנחנו נצביע על הסעיף הזה ונוסיף הסתייגות, אלא אם כן הלקוח סירב באופן אקטיבי לקבל הודעות בתקשורת מיידית ונגישה

יונתן מישרקי: נצביע על זה כך, נגיש רביזיה, בינתיים יבדקו האם זה קיים בחקיקות אחרות

יונתן מישרקי:  אם יש חקיקה אחרת אז נתכנס שוב

איתי עצמון: אגיד מה השינויים שיש לנו בסעיף 1 להצעת החוק

לבנת קופרשטיין-דאש: לפני כן, סליחה שאני עדיין עם "הסירוב", המילה "סירוב " יוצרת לנו בעיה

לבנת קופרשטיין-דאש:  מה זה סירוב? איך הוא סירב? מטריד אותנו שזה לא נפתח בחוקים אחרים

יונתן מישרקי: אבל זה מונח שקיים גם היום

לבנת קופרשטיין-דאש: ההעדפה שלנו היא שזה יהיה מוכפף לפיקוח על הבנקים כי הפרשנות של הפיקוח על הבנקים שהובהרה לנו, שאם לקוח לא סירב באופן מפורש והוא מנוי על בנקאות בתקשורת, הוא יכול לקבל הודעות

לבנת קופרשטיין-דאש:  אם הוא מנוי בבנקאות בתקשורת ולא בחר ספציפית - - -         

יונתן מישרקי: זה לא נותן פתרון לטלפונים כשרים, לא לכאלה שלא בעולם של טלפונים חכמים

לבנת קופרשטיין-דאש: מי שאין לו את האופציה, יקבל הודעה בדואר

לבנת קופרשטיין-דאש:  זה מה שחוקקת

יונתן מישרקי: אז לא נצביע על החוק

יונתן מישרקי:  דואר לא רלוונטי, תורידי אותו מהפרק

יונתן מישרקי:  הוא מקבל דואר אחרי חודשיים וכבר התחיל לשלם

לבנת קופרשטיין-דאש: אמרת אם אתה לא מכניס את האוכלוסיות שלא משתמשות באמצעים אלקטרוניים, אז אולי לא מתאים להם גם אס

לבנת קופרשטיין-דאש: אמ

לבנת קופרשטיין-דאש: אס

יונתן מישרקי: אני מתכוון לכאלה שהנגישות שלהם למייל או לאפליקציות נמוכה, שהם לא מסתכלים

יונתן מישרקי:  אני גם עכשיו לא מגדיר מה זו תקשורת מיידית ונגישה

אוהד טל: נצביע על זה כפי שהצגנו את זה עכשיו ונגיש רביזיה

אוהד טל:  אני לא מבטל את החשש שאת מעלה כאן, נעשה דיון עם הפורומים המשפטיים, נראה שאנחנו מתגברים על כל המכשולים ואם נצטרך, נעשה דיון נוסף

אוהד טל:  לא נזניח את החשש

איתי עצמון: אז אגיד כדי שיהיה ברור מה ההחלטות לגבי סעיף 1

איתי עצמון:  הבהרנו לגבי עניין ה-21 ימים שאלה 21 ימים לפחות סמוך לסיום ההטבה

איתי עצמון:  אנחנו נוסיף הוראות לעניין שינויים מוסכמים בתוך תקופת ההטבה וכן אם נותנים את אותה הטבה תחת תנאים אחרים בסיום תקופת ההטבה

איתי עצמון:  בשני המקרים האלה תהיה חובת מסירת הודעה ללקוח

איתי עצמון:  נוסיף לעניין הודעה שנשלחת בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר, אלא אם כן הלקוח סירב לקבל הודעות בדרך כאמור

איתי עצמון:  אלה השינויים

אוהד טל: מי בעד סעיף 1?      

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: סעיף 1 אושר

יונתן מישרקי: אני מבקש רביזיה