ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 143, 2024-01-09 00:00

ישראל אייכלר: שלום וברוכים הבאים לישיבה השנייה של ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  היום כ"ח בטבת התשפ"ד, 9 בינואר 2024

ישראל אייכלר:      אנחנו מברכים את כבוד שר הרווחה יעקב מרגי שמכבד אותנו בנוכחותו ומשתתף בדיון החשוב הזה

ישראל אייכלר:  המועצה הארצית לביטחון תזונתי אמורה להעביר לוועדת העבודה והרווחה דיווח על שנת 2023 בהתאם לסעיף 18 לחוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי ויש בקשה של חברי כנסת לדיון בנושא המועצה הארצית לביטחון תזונתי

ישראל אייכלר:  בנוסף יש הצעה לסדר שהגישו חברי כנסת בנושא היערכות בזמן המלחמה להתמודדות עם דוח העוני וסיוע לאוכלוסיות מוחלשות

ישראל אייכלר:      אני מבקש מכבוד השר לפתוח את הדיון

יעקב מרגי: תודה רבה אדוני היושב-ראש

יעקב מרגי:  חבריי חברי הכנסת, פרופ' רוני סטריאר יושב ראש המועצה לביטחון תזונתי, מכובדיי כולם

יעקב מרגי:  כפי שאתה יודע ואתה מכיר את זה, אין לנו הרבה זמן להגיע לכל דיון שמתקיים בוועדה

יעקב מרגי:  הלוואי ויכולתי כי אני מאלה שמחזיקים מעבודת הכנסת ואוהב את עבודת הכנסת אבל בגלל חשיבות הנושא והאינטנסיביות שאנחנו עוסקים בו במשרד, אמרתי שאני אגיע ואתן סקירת רקע כללית וקצרה על מה פחות או יותר עושה המשרד, וגם בהקשר של צעדים שנעשו בעקבות מלחמת חרבות ברזל

יעקב מרגי:  אני אתן נתונים כדי להכניס את הנוכחים לרקע של הדברים

יעקב מרגי:      היום כ-430,000 משפחות מטופלות בשירותי הרווחה השונים של מדינת ישראל, מתוכם 108,000 הן בנזקקות עוני

יעקב מרגי:  כשאתה אומר נזקקות עוני, מטבע הדברים חלקם גם באי ביטחון תזונתי

יעקב מרגי:  כאן המקום לברך קודם כל על המערך שמצאתי במשרד

יעקב מרגי:  הוא התחיל כפיילוט שנים רבות אחורה ומשנת 2022, בזמן כהונתו של ידידי ומכובדי השר מאיר כהן, התחיל המיזם התזונתי הגדול והוא בסדר גודל גדול

יעקב מרגי:  אם הפיילוט בסדר גודל של כ-50 מיליון שקלים, היום הוא כ-150 מיליון שלים בתצורות שונות

יעקב מרגי:      כפי שאמרתי, המיזם הגדול, אחרי הפיילוט, פועל באמצעות המשרד משנת 2022 בהשקעה של כ-150 מיליון שקלים

יעקב מרגי:  עד אז המיזם התקיים כפיילוט בכ-46 רשויות בעלות של 52 מיליון שקלים

ישראל אייכלר: כמה אנשים נכללו?     

יעקב מרגי: אני אגע בזה

יעקב מרגי:  אני לא אאריך אבל אתן נתונים בצורה טלגרפית וקצרה

ישראל אייכלר: לפעמים המקרו יורד על חשבון המיקרו

יעקב מרגי: אני כבר במיקרו

יעקב מרגי:  החלוקה היא שיש כ-26,000 כרטיסי מזון נטענים

יעקב מרגי:  בנוסף לכך יש כ-2,600 כרטיסים לרכישת תמ"לים, מה שכולנו מכירים כתוספות מזון לתינוקות, המטרנות והדברים שדומים להם

יעקב מרגי:  כאשר מדברים בעניין של נזקקות וביטחון תזונתי, חשוב לדעת שיש 200,000 מושמים של משרד הרווחה, גם בקהילה וגם בחוץ ביתי, שעלות ההזנה שלהם היא על המשרד

יעקב מרגי:      מקורות ה-150 מיליון שקלים הם כדלקמן: כ-90 מיליון שקלים מהמשרד, הספק – כשאומרים מיזם, זה מיזם משותף – חייב לגייס בדרכים שונות 45 מיליון שקלים והרשויות המקומיות 15 מיליון שקלים

יעקב מרגי:      בנוסף לכך יש עוד מיזם נוסף יחד עם הקרן לידידות שחלקו, לא כולו, מתכתב עם אי ביטחון תזונתי והוא בסדר גודל של 70 מיליון שקלים נוספים כאשר 35 מיליון שקלים מהמשרד ו-35 מיליון שקלים מהקרן לידידות

יעקב מרגי:  אלה עוד 70 מיליון שקלים לצרכים שונים וחשוב לומר שהכול באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים בשלטון המקומי

יעקב מרגי:  כפי שאמרתי, המיזם של הקרן לידידות, לא כולו הוא למזון

יעקב מרגי:      יש גם תמיכות לארגוני הגג ולארגונים השונים שעוסקים בחלוקת מזון בהיקף של 52 מיליון שקלים

יעקב מרגי:      זאת ההזדמנות לומר שאני חושב שצריך להסתכל עמוק לתוך מבחן התמיכה הזה ולתת משמעות חזקה יותר וגדולה יותר לארגוני הגג כי אני חושב שאם נרצה או לא נרצה הם הפכו – כך אני רואה אותם – לזרוע ביצועית של המדינה

יעקב מרגי:  לכלול הכול במבחן תמיכה אחד, גם של הארגונים הקטנים וגם של הארגונים הגדולים - אם כבר מדברים, צריך לומר את זה – יהיו לנו ויכוחים עם היועצים המשפטיים כי הגישה המשפטית היא יותר מרחיבה

יעקב מרגי:  כשאתה מרחיב, נכנסים מסתננים וזה לא תלוי אם רצית לתמוך בהם או צריך לתמוך בהם

ישראל אייכלר: בדיונים שהיו כאן עם העמותות האלה, אני לא זוכר בדיוק את האחוז אבל אחוז מזערי

יעקב מרגי: נכון

יעקב מרגי:  מזערי

יעקב מרגי:  זה נראה כך אבל בסוף כשאתה רואה 52 מיליון שקלים, אתה אומר שזה סכום

יעקב מרגי:  כשאתה מחלק את זה לסל, זה סכום מזערי

ישראל אייכלר: זה יכול להיות שמקבלים ארבעה אחוזים?     

יעקב מרגי: אני לא בקי בזה

ישראל אייכלר: בכל אופן אנחנו נעביר לך את הפרוטוקול

יוכי אילוז: 12

יוכי אילוז: 5 מיליון לשנה

יוכי אילוז:  עמותות הגג הן 12

יוכי אילוז: 5 מיליון שקלים בשנה

יעקב מרגי: מתוך ה-50 מיליון

יעקב מרגי:  זה כבר אומר דרשני

יעקב מרגי:  רק לסבר את האוזן, כאשר מדברים על עמותות גג, זה סדר גודל של עשרות אלפי חבילות ולעתים אפילו מדובר במאות אלפי חבילות

יעקב מרגי:  לא רציתי להיכנס לזה אבל זרקתי את זה כהערה

ישראל אייכלר: אני רק הערתי את זה כי זה מאוד חשוב

ישראל אייכלר:  היו הרבה ארגונים, מה שנקרא מגזר שלישי, שהיו כאן בכל מיני תחומים

יעקב מרגי: כן

יעקב מרגי:  הוא מחלק חבילת מזון בשווי של 200-150 שקלים והמדינה עוזרת שם אולי ב-12 שקלים

יעקב מרגי:  כאשר אתה סופר את זה ב-20,000 חבילות, באלפי חבילות, בסוף הסכום מצטבר

יעקב מרגי:      בהקשר של מלחמת חרבות ברזל

יעקב מרגי:  אני חייב לומר שנעשו צעדים נוספים והיינו קשובים גם לצרכים וגם נעשה סקר

יעקב מרגי:  הוספנו באמצעות המיזם

יעקב מרגי:  בהגדרה זה לא המיזם

יעקב מרגי:  חוץ מהמיזם, באמצעות אותו ספק, הוספנו כ-15,500 כרטיסי מזון לחלוקה עם גמישות לראשי הרשויות והמחלקות, בשווי של כשבעה מיליון שקלים

יעקב מרגי:  הוספנו תקציב גם למחוזות

יונתן מישרקי: מתקציב המשרד?     

יעקב מרגי: התקציב הגמיש של המחוזות

יעקב מרגי:  התוספת באמצעות המיזם, השבעה מיליון, גם המשרד וגם הפדרציות

יעקב מרגי:  עשינו מיזם יחד עם הפדרציות

יעקב מרגי:  תקציב גמיש למחוזות גם בחלוקה מתכתב עם הביטחון התזונתי

יעקב מרגי:  לא כולו ביטחון תזונתי

יעקב מרגי:  יש מיזם נוסף עם הקרן לידידות בהיקף של 20 מיליון שקלים, 10 מיליון שקלים מהמשרד ו-10 מיליון שקלים מהקרן לידידות

יעקב מרגי:       כפי שאמרתי, המשרד בעקבות המלחמה, בחודש הזה של המלחמה, עשינו סקר צרכים ובסקר הזה עלו צרכים שמתכתבים פחות או יותר לצעדים שעשינו

יעקב מרגי:  בסקר עלו תמה"לים, תווי מזון, פירות וירקות, חבילות מזון, ארוחות מוכנות

יעקב מרגי:  לפי הסקר ההערכה הכוללת היא כ-35 מיליון שקלים

יעקב מרגי:  זה פחות או יותר מתכתב עם הצעדים שעשינו עד כאן בסדרי הגודל של העשייה שלנו בתחום הביטחון התזונתי

יעקב מרגי:  אם יהיה דיון גם בקטע הזה של דוח העוני, אני אתייחס גם לזה ואומר מה אנחנו עושים בהקשר של דוח העוני

יעקב מרגי:  אם אתה רוצה להתמקד עכשיו בביטחון התזונתי, זה אפשרי

יונתן מישרקי: אני חושב שזה דיון משולב

יסמין פרידמן: הוא משולב בנושאים שכל אחד מהם היה צריך שעתיים לפחות

יסמין פרידמן:  זה מאוד עמוס

יסמין פרידמן:  כל אחד זימן משהו אחר

נעמה לזימי: היינו מצפים שכן יאחדו דיונים ספציפיים

ישראל אייכלר: כשתהיי יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה תעשי שמה שאת מבינה

נעמה לזימי: בעזרת השם

ישראל אייכלר: בכל אופן, אנחנו משלבים כאן את ההצעה לסדר היום של חברי הכנסת עם הנושא של קבלת הדוח

ישראל אייכלר:  אני יכול להתחיל עם הדוח אבל אני חושב שיהיה יותר יעיל אם חברי הכנסת שנמצאים כאן יתבטאו ולאחר מכן נשמע את הדוח

יונתן מישרקי: תודה רבה אדוני היושב ראש

יונתן מישרקי:  אדוני השר, אני קודם כל מודה לך על הסקירה שפרסת בפני הוועדה

יונתן מישרקי:  אני יודע שבדרך כלל שרים מתקשים להגיע לוועדות הכנסת ואתה בחרת ביוזמתך להגיע לכאן ואני מברך אותך על כך

יונתן מישרקי:       האמת היא שאני עסוק די הרבה בנושא העוני

יונתן מישרקי:  אנחנו עסוקים בזה גם כאן בוועדה בראשותך אדוני היושב-ראש

יונתן מישרקי:  אני לא רוצה לומר אמירות פופוליסטיות, גם זמן הוועדה יקר וגם נמצאים כאן אנשים שרוצים לדבר

יונתן מישרקי:  אנחנו התחלנו לקדם את החוק הרשות למאבק בעוני ואני חושב שהוא חוק חשוב מאוד שהגיע מכל סיעות הבית

יונתן מישרקי:  יש לו משמעות כי המדינה כמדינה יכולה להתייחס לדוחות שמגיעים מכל מיני גופים, גם אזרחים כמו ארגון לתת ואחרים, וגם לדוחות של הביטוח הלאומי אבל אנחנו צריכים רשות אחת שתתכלל לא במובן השלילי של המילה – אני שונא את המילה הזאת – אלא אנחנו צריכים רשות שיהיה לה מספיק כוח גם בהצבת הדגלים והמראה מול משרדי הממשלה אבל גם עבורנו כנבחרי ציבור בכנסת כדי לבוא ולעשות מעשים

יונתן מישרקי:  אנחנו צריכים שבכוחה של רשות כזאת יהיה להקים תוכנית לאומית, שתוכל להגיע עם משאבים מתוך משרדי הממשלה

יסמין פרידמן: אתה ידוע אפשר לעשות את זה גם בלי רשות

ישראל אייכלר: חברת הכנסת, אני לא מאפשר כאן ויכוחים

יסמין פרידמן: זה לא ויכוח

יונתן מישרקי: עד היום זה לא קרה ומהיום, כאשר יועבר החוק הזה ותוקם הרשות, יהיו לנו כלים, למדינה יהיו כלים להתמודד עם הדבר הזה

יונתן מישרקי:  זאת תופעה שמדירה שינה מעינינו 

ישראל אייכלר: אנחנו מחכים להצעת החוק הזאת

יונתן מישרקי: זה עניין של הסכם של קואליציה ואופוזיציה

יונתן מישרקי:  זה כבר עבר קריאה טרומית

יונתן מישרקי:  חלילה, אני לא מדבר איתך אלא דיברתי על ראשי הקואליציה והאופוזיציה בהקשר הזה

יונתן מישרקי:  אנחנו כבר לקראת הסכמות בעניין

יונתן מישרקי:  המשרד די ערוך לטובת העניין הזה אבל אני לא נגרר לזה

יונתן מישרקי:  אני רוצה לומר שביטחון תזונתי נוגע בחלקים מסוימים מאוד של האוכלוסייה ולא מספיק

יונתן מישרקי:  גם השר מציג את זה אבל זו מסגרת התקציב שעומד לרשותו

יונתן מישרקי:  לצורך העניין יש את המיזם של הרב דרעי שהביא כרטיסי מזון לכלל האוכלוסייה בחתך רוחבי ולתומי ולצערי אני שומע כל מיני אמירות כאלה ואחרות למי מגיעים הכרטיסים האלה

יונתן מישרקי:  זה הכי רחב, הכי גדול, עובר על כל כללי האוכלוסייה, האריכו את התוקף שלו כדי שאנשים יוכלו להגיע אבל סביב העניין הזה מתעורר פופוליזם זול

יונתן מישרקי:  דרך אגב, הפרויקט הזה מגיע כהשלמה למה שהמשרד שלכם עושה

מאיר כהן: בנוסף

יונתן מישרקי: אני כרגע לא מדבר על מיקום ואיזה משרד צריך לעשות

מאיר כהן: למרות שאני תומך, אני לא מסכים איתך

יונתן מישרקי: מדובר בחלוקה רחבה מאוד, נכונה וצודקת מאוד שמגיעה לאוכלוסיות אליהן לא מגיע המיזם של המשרד

יונתן מישרקי:  במקום לברך על כך, אנשים שמים רגליים לדבר הזה

קריאה: זה צריך לעבור לרווחה

יונתן מישרקי: רשות למאבק חזקה פלוס מה שנותנים שרי הממשלה ובראשם הרב אריה דרעי עם התוכנית הגדולה שלו, תצמצם את העוני ותביא לנו את הכלים להתמודד איתו יחד עם תוכנית לאומית גדולה

צגה מלקו: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, זה נושא כל כך חשוב ומתבקש

צגה מלקו:  לא יכול להיות שבמדינת ישראל לא יהיה ביטחון תזונתי

צגה מלקו:  בדרך כלל מי שנפגע אלה אוכלוסיות מוחלשות שאותן לא נראה במעגל העבודה

צגה מלקו:  רובם אנשים מבוגרים או ילדים

צגה מלקו:  כמו שנאמר, כמו שמורישים את הכסף, גם העוני עובר בירושה

צגה מלקו:  לכן חייב שיהיה איזשהו מנגנון, כמו שאמר חברי חבר הכנסת מישרקי, איזשהו גוף שיפקח ויהיה אחראי

צגה מלקו:  גם בעיניי לא יכול להיות שהוא יהיה סקטוריאלי או מפלגתי

צגה מלקו:  אין ימין ושמאל, אין קואליציה ואופוזיציה אלא לכל אזרח במדינת ישראל יהיה ביטחון תזונתי

צגה מלקו:  יש המון ארגונים שעוזרים ויבורכו על כך

צגה מלקו:  לכל אחד נותנים עזרה אבל המדינה צריכה לקחת אחריות

צגה מלקו:  זה צריך להיות באחריות שלנו ואנחנו צריכים להתגייס ביחד ולדאוג לכך שיוקם המרכז הזה שייקח את האחריות ברמה של מדינה, במיוחד כאשר עוד מעט יש לנו את התקציב לשנת 2024

צגה מלקו:  הדבר הבסיסי ביותר הוא ביטחון תזונתי שצריך לקבל ביטוי וגם התקציב צריך להיות נושא בו אנחנו דנים

צגה מלקו:      אדוני היושב-ראש, אין לי מילים, אתה נוגע בנושאים הכי חשובים ויום ולילה אתה מקדיש להם

צגה מלקו:  מאז שאני בכנסת אני רואה אותך ואני מאוד מעריכה ותודה לך שאתה מעלה את הנושא

נעמה לזימי: תודה יושב-ראש הוועדה, תודה גם לשר הרווחה שנמצא כאן

נעמה לזימי:  הנושא באמת חשוב

נעמה לזימי:  אני כן אומר שאוחדו כאן כמה דיונים יחדיו כאשר כל דיון כזה היה ראוי להיות נדון בפני עצמו, אבל בסוף הדברים כן קשורים ולכן אני אנסה להתייחס גם להקשר הנוסף

נעמה לזימי:      בתקופה האחרונה מדברים כאן הרבה על קונספציות

נעמה לזימי:  הגיע הזמן לשבור את הקונספציה שאפשר לעצום עיניים בפני הפערים ואי השוויון, להסתכל על צמיחה ועל נתונים של מקרו ולהתעלם מהעמקת העוני והפגיעה השיטתית באוכלוסיות מוחלשות נעדרות שוויון הזדמנויות

נעמה לזימי:  עוני הוא לא גזרת גורל

נעמה לזימי:  עוני הוא מדיניות וזו מדיניות של בחירה

ישראל אייכלר: סיפרת לי פעם שהיה מישהו שאמר משהו על עוני

נעמה לזימי: אילן גילאון זכרונו לברכה

נעמה לזימי:  הוא אמר עוני הוא חלוקה לא צודקת של עושר

נעמה לזימי:  הוא היה אדם גדול

נעמה לזימי:  היה לי הכבוד לצטט את הציטוט שלו במליאה ואני באמת אומרת שעוני הוא לא גזרת גורל אלא זו מדיניות, מדיניות ארוכת שנים של העמקת פערים, העמקת אי שוויון שאפשר לנתק

נעמה לזימי:  לצערנו בישראל העוני עובר בירושה

נעמה לזימי:  אנחנו לא רואים רק שהוא מעמיק אלא הוא הופך להיות רב-דורי

נעמה לזימי:  הדבר הזה הוא משהו שאנחנו צריכים להסתכל עליו כעל משימה לאומית

נעמה לזימי:  הקונספציות נשברו

נעמה לזימי:  מדינה עם צמיחה עשירה לא מצילה מעוני

נעמה לזימי:  זה לא מחלחל מטה

נעמה לזימי:  אני מאוד מקווה כבוד שר הרווחה שבקיצוץ הרוחבי של היום הוחרג המשרד שלך

נעמה לזימי:  אני מאוד מקווה שבקיצוצים הרוחביים העתידיים יוחרג המשרד שלך

ארז מלול: יוכפל

נעמה לזימי: תודה על התיקון אבל אני מזכירה שהיום בכל המשרדים היה קיצוץ רוחבי ולכן כרגע אני לפחות מקווה שיחריגו את המשרד שאמור לטפל בסוגיות הכי אקוטיות, שהפכו אותו לאיזה סרח עודף של משהו נישתי

נעמה לזימי:  לא, רווחה היא המראה שלנו כחברה

נעמה לזימי:  זה הראי דרכו אנחנו מסתכלים על האם אנחנו מנסים להיות חברת מופת, האם אנחנו שואפים לשם, או האם אנחנו מפילים אוכלוסיות לתהום

נעמה לזימי:  לישראל אין את הפריבילגיה לפגוע בערבות ההדדית

נעמה לזימי:  לישראל אין את הפריבילגיה לא להיות מדינת רווחה

נעמה לזימי:  אנחנו מדינת לאום לעם היהודי וגם מדינת מקלט לעם היהודי וככזאת אנחנו תמיד מחויבים להסתכל על שוויון ועל חיים בכבוד כערך עליון

נעמה לזימי:  לצערי זה לא המצב

נעמה לזימי:      אני יודעת שיש כאן עוד הרבה דוברים ולכן אני אסיים את דבריי

נעמה לזימי:  אני רוצה לומר שבסופו של דבר תלושי המזון לא מטבע עובר לסוחר

נעמה לזימי:  משרד הרווחה הוא המשרד שיש לו את הידע, את הלמידה, את המקצועיות, את הזיכרון הארגוני ארוך השנים לטפל בתופעה כזו

נעמה לזימי:  בוודאי שהוא לא מגיע לכל האוכלוסיות והתקציב בהתאם

נעמה לזימי:  אתה מגיע לעוני הכי חמור

יונתן מישרקי: אני עונה לך רק לנקודה הזאת

יונתן מישרקי:  אפשר לקיים דיון היכן זה צריך לחנות וזה בסדר גמור

יונתן מישרקי:  אני רק אמרתי שהפרויקט הזה הוא בהחלט משלים והוא רוחבי

נעמה לזימי: אני רוצה לומר שתלושי מזון צריכים להגיע ליעדיהם אבל אם אנחנו רוצים לתת לאנשים חכות, הבטחת הכנסה, זה משהו שהעלמנו מהכנסת, אנחנו כאילו לא הפונקציה שאמורה לצמצם את העוני

יונתן מישרקי: לכן אמרתי שאם הייתה רשות שהייתה מציגה תוכנית לאומית

נעמה לזימי: לגבי הרשות, זה גם חוק שלי

יונתן מישרקי: נכון

יונתן מישרקי:  הרשות הזאת תבוא ותגיד איזה חכות והיא תציג את הנושא למשרדי הממשלה

נעמה לזימי: לא רק שאני מסכימה איתך אלא אני גם חושבת שהרשות בתפקידה יכולה למנוע עוני

נעמה לזימי:  הייתי רוצה שנלמד לא רק למגר את העוני אלא גם למנוע אותו מהדורות הבאים וכמובן לשמור על כל הרשויות העצמאיות שיש לנו במדינה ולא לבטל אותן כחלופה

ישראל אייכלר: אני רוצה להשלים את דבריך בעניין הזה של הקונספציה

ישראל אייכלר:  כשאני הייתי ילד, מדינת ישראל הייתה מדינת רווחה

ישראל אייכלר:  גם כשהייתי צעיר והייתי צריך דיור

קריאה: מדינת סעד

נעמה לזימי: היא הניחה תשתית רווחה

נעמה לזימי:  נכון, אתה צודק שהיה יותר סעד

ישראל אייכלר: אני אומר לכם עוד יותר, אפילו בדיור, זוג צעיר היה מקבל מהמדינה הלוואה בלי הצמדה ובלי ריבית

נעמה לזימי:  היה דיור ציבורי

ישראל אייכלר: מלבד הדיור הציבורי

ישראל אייכלר:  הדיור הפרטי

ישראל אייכלר:  50 אחוזים ממחיר הדירה שהדור שלנו קנה היו ממשכנתאות של משרד השיכון

ישראל אייכלר:  אבל אז המדינה הייתה ענייה והאזרחים היו מבוססים

ישראל אייכלר:  היום הקונספציה היא שהמדינה צריכה רזרבות בסך 200 מיליארד דולר ודבר כזה לא היה בהיסטוריה של מדינת ישראל

ישראל אייכלר:  המדד התקשורתי החשוב כדי שהעשירים והאצילים יוכלו להופיע באירופה, ב-OECD, ולהיות מכובדים שם, הוא שהם הצליחו להרעיב את הציבור ולהעשיר את המדינה

נעמה לזימי: ואז בכל מדד ב-OECD אנחנו מתחת

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  אחרי כל זה

ישראל אייכלר:  לכן צריך לשנות את הקונספציה

ישראל אייכלר:  אנחנו צריכים לחזור להיות מדינת רווחה לכל אזרחיה

ישראל אייכלר:  אני חושב שזה יכול להיעשות והלוואי שהשם שיעזור שלא יהיו לנו מלחמות שעולות הרבה כסף מה שמילא מוריד אותנו מה-200 מיליארד דולר

ישראל אייכלר:  בכל זאת עדיין אני מסכים עם הרעיון שאומר לשנות את הקונספציה

נעמה לזימי: אמן

ישראל אייכלר: מי יהיה הכי מתאים לדבר על זה אם לא מאיר כהן שלנו, שר הרווחה לשעבר?     

מאיר כהן: תודה רבה

מאיר כהן:  אני מברך אותך אדוני היושב-ראש על הדיון הזה ומברך את חברי הכנסת

מאיר כהן:  אני רוצה להוסיף משהו לדיון החשוב הזה

מאיר כהן:  יש לשים דגש על המועצה לביטחון תזונתי שהרבה שנים היא לא הייתה קיימת

מאיר כהן:  לפני פרישתי או הפסקת כהונתי הזמנתי את הפרופסור המכובד והם התחילו לעבוד

מאיר כהן:  אני משער שהמשרד ממשיך לגבות ומפרה את המועצה

מאיר כהן:      יש ויכוחים על איך לחלק ואיך לתמוך אבל אין ויכוח על כך שבכל מדינה – בין אם היא קפיטליסטית או סוציאליסטית – תמיד יש מועצה לביטחון תזונתי כי אלה לא רק עניים אלא זו התזונה של הילדים שלנו בבתי הספר, זה פיקוח, זאת הבריאות והמון דברים נוספים

מאיר כהן:      יש לי המון דברים טובים לומר על המשרד ואני אומר אותם בכל הזדמנות

מאיר כהן:  ביום ששי הכתב שאל אם אפשר לראיין את שנינו, שר לשעבר ושר נוכחי, כדי להראות איך יכולים לעבוד

מאיר כהן:  אמרתי שאני מגויס למשרד הרווחה כחייל מילואים ואני רוצה להביע את הערכתי אליך השר כי כשהגעתי למלונות של המפונים, הראשונים שראיתי היו העובדים הסוציאליים שלך וזה היה מדהים

יעקב מרגי: שלנו

מאיר כהן: שלך

מאיר כהן:  של המשרד

מאיר כהן:  זה היה מדהים

מאיר כהן:  מאוד אהבתי את זה

מאיר כהן:  כבוד גם לעובדים הסוציאליים וראיתי שנמצאת כאן ענבל

ישראל אייכלר: ממש בתקופה הראשונה הוועדה קיימה סיורים במלונות ומצאנו את האנשים שם

מאיר כהן: בתקופת הקורונה גילינו את האחיות ואת הרופאים וכאן גילינו את המשרד ואת העובדים הסוציאליים

מאיר כהן:  בכל מקום הם היו הראשונים

מאיר כהן:       	אני תומך ברשות כזאת אבל לא נצפה שמשרד הרווחה יטפל לבד בבעיות העוני בארץ

מאיר כהן:  מי שקרא את דוח העוני, עוני מצביע על טיפול בחינוך, בריאות, דיור, תעסוקה

מאיר כהן:  אלה הדברים שמוציאים מהעוני

יונתן מישרקי: אבל אם אין קמח, אין תורה

מאיר כהן: לצפות מהמשרד ולומר שהוא זה שפותר את הבעיות, זה לא הוגן

מאיר כהן:  אם יבוא פעם השר ויפרוס את פעילות המשרד, מוטת הכנפיים שלו היא מדהימה ובמיוחד עכשיו

מאיר כהן:  המשרד צריך לטפל במשפחות שלמות שהן לא רק עניות ולא רק עם קשיים אלא עברו גם התהליכים האלה של המלחמה

מאיר כהן:  העובדות הסוציאליות האלה שמצליחות לטפל ב-200 תיקים שבועיים, התווספו להם עוד 300 תיקים שבועיים

מאיר כהן:  ראו באשקלון, ראו בשדרות, ראו את המפונים בצפון וזה על המשרד

קריאה: והעוטף

מאיר כהן: לכן אני מבקש דבר אחד

מאיר כהן:  אני חושב שהוועדה הזאת צריכה להוציא מכתב ברור ולומר שבמשרד הרווחה לא נוגעים ואין בו קיצוץ כלשהו

נעמה לזימי: בדיוק

מאיר כהן: ההפך הוא הנכון

מאיר כהן:  אם בתקציב אנחנו נראה שהמשרד הזה מקבל, בוודאי ובוודאי נעשה הכול כדי לתת את מה שצריך

מאיר כהן:  לא את מה שלא צריך אלא את מה שצריך

מאיר כהן:  לכל שקל שאנחנו שמים במשרד הזה יש כתובת ברורה

מאיר כהן:       אני שמח על כך שהשר מחלק כסף אבל זה לא תפקידו

מאיר כהן:  אני אומר את זה לחבריי מ-ש"ס

מאיר כהן:  אני אומר לכם שאני מברך על כך שהוספתם עוד כסף אבל מי שיודע לעבוד עם זה, זה רק משרד הרווחה

יונתן מישרקי: אני אזכיר לכבודו שבית המשפט החליט שבשנת 2024 יוקם צוות שיבחן

יעקב מרגי: מתקיים דיון להעברה

יונתן מישרקי: להעברה למשרד הרווחה

יונתן מישרקי:  אין על זה מחלוקת

ארז מלול: זאת לא ההחלטה

ארז מלול:  ההחלטה להקים ועדת מנכ"לים שתבחן איזה מבחני התאמה יהיו

יונתן מישרקי: האם זה יחנה במשרד הרווחה

מאיר כהן: אם אתה אומר שזה יקרה, אני מברך על כך

ארז מלול: אני לא יודע אם זה יקרה 

ארז מלול:  יש צוות שיבחן

צגה מלקו: אבל בינתיים צריך להינתן פתרון

מאיר כהן: אני אופיע בפני הוועדה הזאת ואתן את המלצתי שמרגי והמשרד שלו הוא זה שיטפל

מאיר כהן:       יושבים כאן האנשים וראיתי את הדוח של ערן תלמידי מדימונה ואני רוצה להגיד לכם שגילינו גם את העמותות

מאיר כהן:  אתה צדקת אדוני השר

מאיר כהן:  אני אספר לכם סיפור

מאיר כהן:  עיר מסוימת, קרה מה שקרה ובשבת בבוקר מתקשר אלי ראש העיר שהוא מכר שלי ואומר לי שהוא פנה לרווחה והוא גם פונה אלי כדי שיגיעו כמה שאפשר

מאיר כהן:  היחידים שפנינו אליהם אלה הם החבר'ה האלה

מאיר כהן:  אלה העמותות האלה כי יש להן מניפה גדולה מאוד של שילוח מכאן לעכשיו

מאיר כהן:  התקשרתי בשעה 09:00 בבוקר ושאלתי אם יש טיטולים לאנשים מבוגרים ובשעה 16:00 התקשר אלי אותו ראש עיר תחת אש ואומר לי שהגיעה המשאית עם הטיטולים לאנשים מבוגרים

מאיר כהן:  אם הם לא, אז מי?     

ישראל אייכלר: תגיד מי העמותה

ישראל אייכלר:  נשמח לפרסם אותה

מאיר כהן: 	אלי כהן מפתחון לב

מאיר כהן:  כל שנה העמותות האלה היו באות אלי בשתי הקדנציות כפושטי יד

מאיר כהן:  נתנו להן גרושים

מאיר כהן:  כל מדינה מתוקנת נשענת על העמותות האזרחיות, נשענת על המגזר השלישי

מאיר כהן:  צריך ליצור איתן סנכרון של עבודה ולתת להן כסף

מאיר כהן:  הן יודעות על כל שקל לפעמים להביא שני שקלים

מאיר כהן:  ככל שאנחנו ניתן להן, החבר'ה האלה באמת לא יפשטו יד

יעקב מרגי: צריך לראות בהן זרוע ביצוע

מאיר כהן: אני רוצה להגיד לכם, ערן, תודה רבה על הפעילות בתקופת המלחמה הזאת

מאיר כהן:  ברכות ושבחים למרגי ולמשרד שלו

מאיר כהן:      יש עוד משהו

מאיר כהן:  אמרתי אתמול בתקשורת שיחזירו לכם את הביטוח הלאומי

מאיר כהן:  תודה

מאיר כהן:      אדוני היושב-ראש, יש לי פגישה עם עמותה של הורים של התצפיתניות ואני מבקש סליחה ותודה

ישראל אייכלר: אמרת דברים חשובים ביותר

ישראל אייכלר:  תודה רבה

יעקב מרגי: יישר כוח

ישראל אייכלר:  דיברת על תלושי המזון במשרד הרווחה

ישראל אייכלר:  השר מרגי ואני נכנסנו לכנסת ביחד בשנת 2003 ואז הגשתי הצעה לסדר לחלק מזון לילדים כפי שקיים בארצות הברית עם תלושי המזון

ישראל אייכלר:  כולם הסכימו וחשבתי שזה עובר אבל אמר ראש הממשלה דאז, אריק שרון, שיגידו בעולם שיש ילדים רעבים בישראל, היה לא תהיה ולהסיר את זה מסדר היום

ישראל אייכלר:  תלושי מזון

ישראל אייכלר:  לאמריקה הגדולה זה התאים אבל לא לישראל כי לא מתאים שיש בה ילדים רעבים

ישראל אייכלר:  היום ברוך השם כולם יודעים שיש ילדים עניים וצריך לדאוג להם

ישראל אייכלר:  גם אני מסכים שזה צריך להיות במשרד הרווחה אבל צריך שמשרד הרווחה יחלק אותם

יסמין פרידמן: אני ביקשתי את הדיון הזה כדי לדון על המועצה לביטחון תזונתי

יסמין פרידמן:  אנחנו מדברים על גוף שהוקם כחוק מתוך חוק המועצה הארצית ויש לו ידע ומומחיות שאין לאף אחד אחר

יסמין פרידמן:  למועצה הלאומית כרגע כמעט ואין לה כל מעמד, היא לא מקבלת תקציבים, כולם עובדים בהתנדבות ואפילו החזרי נסיעה שהובטחו להם, גם את זה הם לא מקבלים

יסמין פרידמן:  שם יושבים המומחים הגדולים ביותר שנותנים את הידע הכי נכון כי אי ביטחון תזונתי זה לא רק מזון אלא זה איזה מזון

יסמין פרידמן:  אנחנו המדינה מספר אחד ב-OECD בקטיעת גפיים ואנחנו מדינה שבה כל בן אדם רביעי מאובחן עם סוכרת

יסמין פרידמן:  לכן לא כל מזון שאתה תורם או נותן לעניים, מתאים ולפעמים אתה יכול לגרום נזק וזה סופר חשוב שהמועצה תיתן את ההמלצה שלה

יסמין פרידמן:      אני חושבת, והרבה חושבים כך, שהמועצה הלאומית חייבת להיות מקבילה למועצה הלאומית לביטחון ולמועצה הלאומית לכלכלה ולהיות במעמד שלהן, בעצמאות שלהן ובתקציב שלהן

יסמין פרידמן:  המשמעות של אי ביטחון תזונתי היא הרבה יותר מעוני כי אי ביטחון תזונתי מוביל לאי ביטחון ביטחוני

יסמין פרידמן:  יש לזה משמעות

יסמין פרידמן:  דיברת על אמריקה ומסתבר שההוצאה השלישית בגודלה באמריקה היא על תלושי המזון שזה סופר בעייתי

יסמין פרידמן:  מסתבר ששם כבר מגיל 17 עד גיל 24 הם לא יכולים להתגייס לצבא בגלל בעיות של השמנה וסוכרת

ישראל אייכלר: היום באמריקה יש מהלך לתת לילדים מזון בריאותי

צגה מלקו: הבעיה היא שמזון בריאותי הוא יקר

יסמין פרידמן: בדיוק

ישראל אייכלר: המדינה מסבסדת את עיריית ניו יורק

יסמין פרידמן: אדוני היושב-ראש, יש כאן מכלול שלם של היבטים על אי הביטחון התזונתי וזה מתחיל בחקלאות כי אנחנו מייבשים את החקלאים שאמורים לספק לנו מזון בריא ונסמכים על יבוא שיש בו כל כך הרבה בעיות וראינו את זה בתקופת הקורונה וראינו את זה במלחמה עם אוקראינה

יסמין פרידמן:  אדוני השר, אנחנו לא יושבים ועושים תוכנית באמת עמוקה כדי לראות את כל ההיבטים של אי הביטחון התזונתי שיש לו משמעויות רבות

יסמין פרידמן:      לכן אני מבקשת אם אפשר לעשות על הנושא הזה דיון נפרד

יסמין פרידמן:  יש כאן כל כך הרבה דברים ורק על זה צריך לקיים דיון מעמיק ונפרד עם משרד הבריאות ועם משרד האוצר

ישראל אייכלר: זה הדיון

ישראל אייכלר:  עכשיו זה הדיון

יסמין פרידמן: רק לנושא הזה צריך דיון של שעות

ישראל אייכלר: עכשיו כולם כאן ואנחנו מקיימים את הדיון

יסמין פרידמן: לא כולם

יסמין פרידמן:  לא נמצא כאן משרד החקלאות, אין לך את משרד האוצר, אין לך את משרד הכלכלה

ישראל אייכלר: כשאמרתי כולם התכוונתי למשרד הבריאות שהנציגה שלו תשיב לך גם על העניין הבריאותי אבל היא תשיב אחר כך

מירב כהן: דיון חשוב מאוד ויישר כוח על כינוסו

מירב כהן:  יש כאן כמה סוגיות

מירב כהן:  לגבי המיזם לביטחון תזונתי שבמשרד הרווחה – אני מדברת על אותם 100 מיליון שקלים מתקציב המדינה ועוד 50 מיליון שקלים מהעמותות – הייתה כאן המלצה דחופה של המועצה לביטחון תזונתי להגדיל את הסכום במיידי על רקע המלחמה ב-35 מיליון שקלים ולהכניס את התקציב הזה לבסיס כדי שתהיה קביעות ויציבות בעבודה הזו

מירב כהן:  אני חושבת שזה הדבר הראשון שצריך לעשות כי כמו שאנחנו יודעים, עוד לפני המלחמה 30 אחוזים מהמשפחות סובלות מאי ביטחון תזונתי, המצב הכלכלי מחמיר, מחירי הפירות והירקות על רקע המשבר בחקלאות הולכים לעלות ואנחנו רואים עליות מחירים דרסטיות

מירב כהן:  סוגת הודיעו בשבוע שעבר על עלייה של עד 40 אחוזים כאשר מדובר בקטניות

מירב כהן:  זאת אומרת, הנתון המזעזע של 30 אחוזים משפחות שסובלות מאי ביטחון תזונתי עוד לפני המלחמה יעלה באופן דרסטי

מירב כהן:  סתם לשם ההשוואה, במדינות ה-OECD אנחנו מדברים על שבעה אחוזים מהמשפחות

מירב כהן:  זאת אומרת, אנחנו מתחילים את זה במשבר מאוד מאוד גדול והמצב הכלכלי ועליות המחירים רק ילכו ויחמירו את זה

מירב כהן:  לכן חשוב כבר עכשיו לאמץ במיידי את המסקנות של המועצה, גם להוסיף תקציב, גם להכניס אותו לבסיס וגם להקדים את מתן הסיוע

מירב כהן:  לא לחכות ולתת את הסיוע כשי לחג כי מה החג רלוונטי? הם צריכים את זה עכשיו ובאופן מיידי

מירב כהן:      אני עוברת לדבר על הפרויקט שנמצא במשרד הפנים, האירוע השני שלנו שכמובן מעוות מלכתחילה כאשר לא הכול תחת קורת גג אחת במשרד הרווחה

מירב כהן:  אני רוצה להתייחס ולומר מה ראינו מהניסיון שהצטבר מחלוקת התווים בשנת 2023

מירב כהן:  ראינו ש-72 אחוזים מהזכאים קיבלו את אותם תלושים ובאופן מפתיע, אם בודקים מי הם אותם 72 אחוזים – אלה שזכאים לתלוש באופן אוטומטי דרך מנגנון הארנונה

מירב כהן:  מי שלא מקבל את זה אוטומטית דרך הארנונה, נדרש לבוא ולבקש באופן אקטיבי וזה כרוך במילוי טפסים וכן הלאה ואני אגלה לכם סוד ואומר שלמשל שורדי שואה לא חזקים בזה

מירב כהן:  אני מקבלת הרבה מאוד פניות משורדי שואה שלא מצליחים לקבל את תלושי המזון

ארז מלול: 63 אחוזים קיבלו

מירב כהן: זה לא נכון

ארז מלול: זה נכון

מירב כהן: זה לא נכון

ארז מלול:  קיבלתי נתונם נכון להיום

ארז מלול:  המשרד לא משקר

מירב כהן: זה לא נכון

מירב כהן:  אני רוצה לומר שכאשר מסתכלים במקרו על פי נתוני משרד הפנים, אותם 73 אחוזים שקיבלו, רובם המכריע הם אנשים שקיבלו באופן אוטומטי דרך מבחן הארנונה ועם זה אי אפשר להתווכח

מירב כהן:      מבחן הארנונה הוא מבחן שעוזר ומוטה למשפחות מרובות ילדים ואני בעד

ישראל אייכלר: זה מפריע לך?     

מירב כהן: לא

מירב כהן:  אני בעד לסייע למשפחות מרובות ילדים

מירב כהן: אני משפחה ברוכת ילדים

מירב כהן: אני בעד לעזור לכל ילד באשר הוא אבל אני לא רוצה להפלות לרעה - - -     

ישראל אייכלר: זה לא יאומן כי כל העולם מכבד משפחות מרובות ילדים

מירב כהן: אני לא רוצה להפלות לרעה את שורד השואה ואת האם החד הורית ומשפחות שיש להן פחות

מירב כהן:  אני רוצה גם לזה וגם לזה

מירב כהן:       הקשבתי לכולם אני מבינה שהייתה כאן אווירה מאוד חגיגית והכול ממש מעולה אבל אני רוצה לומר את הדברים

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת מירב כהן, את דיברת שלוש וחצי דקות

מירב כהן: אני רוצה לומר את הדברים גם אם לא נעים לך לשמוע אותם

מירב כהן:  יש לי שלוש וחצי דקות? נראה לי שאנשים דיברו כאן לא מעט זמן

ישראל אייכלר: נתתי לכל אחד שלוש דקות

מירב כהן: אם יש משהו שאתה לא אוהב, זה לא אומר שלא צריך לאפשר לומר אותו

מירב כהן:  לי חשוב לומר למרות שאתם מציגים את זה אחרת

ישראל אייכלר: עצם העובדה שאת מפרידה ומבדילה לרעה את המשפחות ברוכות הילדים, זה מעשה שראוי לגינוי

מירב כהן: לא

מירב כהן:  אתם מפרידים כי אתם שמתם את זה במשרד הפנים ולא במשרד הרווחה כי עניינה אתכם רק קבוצה מסוימת

קריאה: זה לא נכון

מירב כהן: אני בעד שילד רעב יקבל בכל מקום, אם הוא חרדי, חילוני, דתי - כולם יקבלו ולא משנה מה הרקע שלהם אבל המנגנון - - -     

ישראל אייכלר: עצם העובדה שסימנת אותם

יסמין פרידמן: אתם סימנתם אותם

יסמין פרידמן:  לא אנחנו

ישראל אייכלר: זאת בושה וחרפה ואני מגנה את זה

יסמין פרידמן: אתם העברתם את זה דרך הפנים

יסמין פרידמן:  לא אנחנו

ישראל אייכלר: את לא תסמני אוכלוסיות

מירב כהן: הנתונים של משרד הפנים לא משקרים ובמשרד הפנים החרדים מקבלים פי שלושה מחלקם והערבים מקבלים חצי מחלקם

מירב כהן:  למה? מה קשור מבחן הארנונה לביטחון תזונתי?     

ישראל אייכלר: זה לא הנושא היום

מירב כהן: אתם הבטחתם שאתם תפיקו לקחים ליישום בשנת 2024

מירב כהן:  אנחנו בשנת 2024 ולא הפקתם לקחים, לא כינסתם את הצוות, לא שיניתם את הקריטריונים ולא העברתם אותם למשרד הרווחה

מירב כהן:  זה לא בסדר

מירב כהן:  אתם פוגעים בסולידריות של מדינת ישראל

מירב כהן:  ילד רעב צריך לקבל עזרה לא משנה מאיזה מגזר הוא ואתם בחרתם רק בהעדפה של קבוצה אחת וזה לא בסדר, זה לא ישר וזה לא הוגן

ישראל אייכלר: תודה רבה

ארז מלול: אני חייב להגיב

ארז מלול:  ראשית, כבוד השר, ידידי, אני מפרגן לך למרות שאני מהמפלגה שלך

ארז מלול:  אני מפרגן לכל מה שאתה עושה במלחמה

יעקב מרגי: אם לא תפרגן לי, אחזור לכנסת ומישהו אחר יהיה

ארז מלול: אני חייב להגיד לדברי הבלע שנאמרו כאן

מירב כהן: אלה לא דברי בלע

ארז מלול: דברי בלע והסתה

מירב כהן: זה מבוסס

יסמין פרידמן: זאת לא הסתה

יסמין פרידמן:  אלה המספרים

מירב כהן: לא, אתה לא תגיד על זה הסתה

מירב כהן:  אתה טועה

יסמין פרידמן: יש נתונים מסודרים

יסמין פרידמן:  אל תגיד על זה הסתה

ישראל אייכלר: חברת הכנסת יסמין פרידמן, את לא תגידי לו מה להגיד כמו שהוא לא אומר לך מה להגיד

יסמין פרידמן: זאת חוצפה

ארז מלול: לצערי בממשלה שלהם, ממשלת השינוי לרעה, הם ביטלו בכלל את תלושי המזון

ארז מלול:  לא היו תלושי מזון

מירב כהן: לא נכון

מירב כהן:  לא ביטלנו

ארז מלול: לא לחיילים, לא לחד הורים, לא היו תלושי מזון

מירב כהן: זה לא נכון

מירב כהן:  התקציב היה לביטחון התזונתי

ארז מלול: אנחנו בתקופה של אחדות

מירב כהן: אם כך, תחלק לכל ילד רעב

מירב כהן:  אם זאת תקופה של אחדות, תן לכל הילדים הרעבים ולא רק לקבוצה סקטוריאלית אחת

ישראל אייכלר: חברת הכנסת מירב כהן, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה

מירב כהן: בושה

ישראל אייכלר: חברת הכנסת מירב כהן, אם את רוצה לצאת, את יכולה לעשות את זה בעצמך

מירב כהן: יש לי תחושה שאתה ממש רוצה להוציא אותי

ישראל אייכלר: יש לי תחושה שאת רוצה לצאת

מירב כהן: לא יודעת, אני הקשבתי לאנשים שאמרו דברים שאני לא מסכימה איתם

ישראל אייכלר: אולי תהיה לך כותרת באותם כלי תקשורת שהם נגד משפחות ברוכות ילדים

קריאה: המדינה במצב ממש גרוע ועכשיו זה מה שקורה כאן?     

ישראל אייכלר: מי שמכיר את הוועדה יודע שכמעט ואנחנו לא מוציאים אבל אם תפריעי, אני אוציא אותך

מירב כהן: אני לא מפריעה

מירב כהן:  פשוט אמרתי דברים שאתה לא אוהב

ישראל אייכלר: נכון, ביטאתי את הסלידה שלי מדברי הגזענות של סימון ילדים על בסיס היותם משפחות ברוכות ילדים ששייכים למגזר מסוים

יסמין פרידמן: די, זה ממש מוגזם

ישראל אייכלר: במדינה דמוקרטית זה לא יכול לקרות

יסמין פרידמן: יש גבול

יסמין פרידמן:  זה שאתה לא אוהב לשמוע את זה, זאת לא גזענות

ישראל אייכלר: אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה

יסמין פרידמן: אל תגיד לי פעם ראשונה, אני יוצאת, אני לא רוצה לשבת בדיון כזה

ישראל אייכלר: תקומי

ישראל אייכלר:  בבקשה

ישראל אייכלר:  זכותך לעשות מה שאת רוצה

קריאה: את משאירה את השטח

יסמין פרידמן: תתביישו לכם

ישראל אייכלר: תמשיך

ארז מלול: אני אמשיך

ארז מלול:  אני עוד לא התחלתי

ישראל אייכלר: יש לך עוד דקה

ארז מלול: לצערי החברים מיש עתיד מנסים להחזיר קולות על ידי שנאה

יסמין פרידמן: נו, באמת

נעמה לזימי: ארז, זה לא מקובל

ארז מלול: אחרי ה-7 באוקטובר כולם ביחד, לא בשנאה, לא בהסתה

ארז מלול:  אני מעריך אתכם - - -     

מירב כהן: חלקו לכולם

מירב כהן:  אתם שונאים

מירב כהן:  אתם מפקירים ילד שהוא לא מהמגזר שלכם

נעמה לזימי: ארז, אפשר לבקר מדיניות סקטוריאלית?     

ישראל אייכלר: חברי הכנסת, אם לא יהיה כאן שקט, אני אוציא

נעמה לזימי: זאת לא כל ביקורת על מדיניות סקטוריאלית היא גזענות

ארז מלול:  נעמה, את הרי סוציאליסטית

נעמה לזימי: נכון

ישראל אייכלר: ביקורת על בסיס מגזרי זאת גזענות ואנטישמיות

נעמה לזימי: לא

נעמה לזימי:  זה לא נכון

מירב כהן: חלוקת הכספים הזאת היא על בסיס גזעני

ארז מלול: זה לא נכון

ישראל אייכלר: זו הייתה ביקורת על בסיס מגזרי

מירב כהן: תחלקו לכולם

ארז מלול: לגופם של דברים, אני כן רוצה להתייחס לנתונים

ישראל אייכלר: אני מבקש לא להפריע

ישראל אייכלר:  לא ביקשתי תשובות

ארז מלול: לגופם של דברים

ארז מלול:  מי שקבע את התבחינים, אלה אנשי המקצוע במשרד הפנים

נעמה לזימי: לא נכון

נעמה לזימי:  אתה מטעה

נעמה לזימי:  אתה טועה ומטעה

נעמה לזימי:  היו על זה דיונים כאן

נעמה לזימי:  לא היית בדיונים שהתקיימו כאן

ארז מלול: למה את תוקפת אותי?     

ישראל אייכלר: חברת הכנסת לזימי, את רוצה שאני אקרא אותך לסדר? גם את יכולה לקבל את זה

נעמה לזימי: אימהות יחידניות נשארות מאחור עם הילדים שלהן

ארז מלול: זה לא נכון

ארז מלול:  זה שקר

ארז מלול:      יושב ראש התנועה אריה דרעי ביקש להגיע למשפחות הכי עניות

ארז מלול:  אין הרבה תקציב

ארז מלול:  זה תקציב מוגבל

ארז מלול:  הוא אומר שהוא רוצה להגיע למשפחות הכי עניות מכל המגזרים

ארז מלול:  מבחני ארנונה כוללים הרבה פרמטרים שהם כלל מגזרית ולא רק לחרדים

ארז מלול:  מה לעשות שיש ריכוזים במודיעין עילית - - -     

ישראל אייכלר: זה לא מה לעשות, אני לא מוכן לסימונים האלה

נעמה לזימי: מי שמסמן מסמן תקציבים סקטוריאליים במקום שהם יהיו אוניברסליים

ישראל אייכלר: חברת הכנסת נעמה לזימי, אני קורא אותך לסדר

ישראל אייכלר:  את יודעת שאני רוצה לשמוע את הדברים שלך אבל אני לא מוכן שתפריעי

נעמה לזימי: אני מסבירה את הדברים

ארז מלול: זה לא מכובד

ארז מלול:  את לא מכבדת את עצמך

ישראל אייכלר: תסכם בבקשה

ארז מלול: הנתונים כוללים מבחני הכנסה שהם הכי נמוכים בארנונה

ארז מלול:  בתזונתי למשל זה 4,000 ומשהו לנפש ובמבחני ההכנסה זה 2,000 ומשהו לנפש

ארז מלול:  ביטוח לאומי של מבוגרים, אזרח ותיק עם השלמת הכנסה, ביטוח לאומי לפי מזונות לגבי חד הוריות, הרשות לניצולי השואה - - -     

מירב כהן: תגיד, למה חד הורית יכולה לקבל רק על שני ילדים?     

ישראל אייכלר: חברת הכנסת מירב כהן, אני קורא לך לסדר פעם שנייה

מירב כהן: חד הורית יכולה לקבל רק על שני ילדים

מירב כהן:  אתה מתעלם מהעובדות

ארז מלול: רוב הציבור שמקבל הוא מכלל הציבור

ארז מלול:  קבעו את זה פקידים מקצועיים ואתם פשוט פוגעים בהם

ארז מלול:  הם עשו עבודה

נעמה לזימי: פקידים מקצועיים אמרו שזה צריך להיות במשרד הרווחה

נעמה לזימי:  על מה אתה מדבר?     

ארז מלול: זה לא משנה באיזה משרד זה

ארז מלול:  העיקר שזה יגיע לעניים

קריאה: אם זה לא משנה, שזה יעבור למשרד הרווחה

נעמה לזימי: אתה אומר דברים שלא היו

נעמה לזימי:  פקידים אמרו שמשרד הרווחה יחלק

נעמה לזימי:  למה אתם לא מעבירים את זה למשרד הרווחה? גם בבית המשפט אמרו שעשיתם את זה לא כמו שצריך

נעמה לזימי:  אל תשכתבו את ההיסטוריה

נעמה לזימי:  הדיונים היו דיונים מאוד ברורים

ישראל אייכלר: חברת הכנסת לזימי, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה

צגה מלקו: אדוני, אני מבקשת שתקשיבו לי

צגה מלקו:  זה לא נשמע טוב וזה לא מכבד אותנו

צגה מלקו:  אני רוצה לומר כאן משהו

צגה מלקו:  אם אוכלוסייה שיש לה הרבה ילדים זקוקה לעזרה – אם אלה חרדים, אם אלה ערבים ואם אלה יוצאי אתיופיה – מה רע לעזור?     

ארז מלול: הערבים מקבלים

צגה מלקו: אני מבקשת שתקשיבו לי

צגה מלקו:  לא הפרעתי לכם

ארז מלול: הערבים מקבלים

ישראל אייכלר: חבר הכנסת ארז מלול, תן לחברת הכנסת צגה מלקו לומר את הדברים

ישראל אייכלר:  אני מזהיר, לא להפריע לה

מירב כהן: הנה, יש כאן אמא

ישראל אייכלר: חברת מירב כהן נורא רוצה שאני אוציא אותה

צגה מלקו: יש הרגל שמי שצועק ומי שמתפרץ, שומעים אותו

נעמה לזימי: עובדות בבקשה

ישראל אייכלר: תני לחברת הכנסת מלקו לדבר

ישראל אייכלר:  את דיברת פי ארבע ממנה

צגה מלקו: אולי בגלל החולשה שלי אני לא מתפרצת אבל גם לי יש מה לומר

צגה מלקו:  לכן אני כאן

צגה מלקו:  אני בין המציעים את הדיון הזה

צגה מלקו:  אני מבקשת להקשיב

צגה מלקו:  לכן תפסיקו את השנאות האלה, החרדים, הערבים

צגה מלקו:  תפסיקו

נעמה לזימי: אין עובדות

צגה מלקו: רגע

צגה מלקו:  מה העובדות? אם מדובר על מבחן ארנונה כמו שאת מתארת, מי שמקבל הנחה אלה קשישים, חד הוריות ומשפחות ברוכות ילדים

צגה מלקו:  מטרתו של הדיון הזה להגדיל בתקציב הבא את התקציב של הביטחון התזונתי

נעמה לזימי: היום קיצצו להם במשרד

נעמה לזימי:  על מה את מדברת?     

ישראל אייכלר: חברת הכנסת לזימי, את באמת רוצה לצאת? תצאי לבד

ישראל אייכלר:  למה אני צריך להוציא אותך? אם את רוצה להפריע, תצאי

נעמה לזימי: זאת הערת ביניים

נעמה לזימי:  אני לא מפריעה

נעמה לזימי:  זה לא לעניין

נעמה לזימי:  מותר הערות ביניים

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  זה לא מועדון ויכוחים כאן

ישראל אייכלר:  בשום אופן לא

ישראל אייכלר:  את לא תסתמי את הפה לחברת הכנסת צגה מלקו ולא תסתמי את הפה לארז מלול

ישראל אייכלר:  את לא ברשות דיבור

נעמה לזימי: מותר הערות ביניים

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  את לא עושה הערות ביניים אלא את משתלטת על הדיון ורואים שהציבור לא אוהב את זה

ישראל אייכלר:  הציבור לא אוהב את זה

ישראל אייכלר:  רואים את זה גם בסקרים

צגה מלקו: המטרה כאן היא ביטחון תזונתי שיהיה לכל מי שזקוק

נעמה לזימי: בדיוק

צגה מלקו: זו המטרה שלנו

מירב כהן: גם אני רוצה

ארז מלול: כואב להם שחרדים מקבלים

ארז מלול:  חרדים צריכים למות מרעב

ארז מלול:  זאת לא המדינה שלהם, הם לא אזרחים במדינה, הם לא אזרחי המדינה והם לא שותפים

נעמה לזימי: תתבייש

מירב כהן: אני לא אמרתי את זה

מירב כהן:  אני דאגתי לכם

ארז מלול: בשעת מלחמה להגיד דברים כאלה

ארז מלול:  בושה

נעמה לזימי: מה עם הערות הביניים שלו?     

מירב כהן: אני לא אמרתי שלא תקבלו

מירב כהן:  אני אמרתי שיש ילדים רעבים שלא מקבלים

צגה מלקו: אני מתביישת שהדיון הוא דיון סקטוריאלי

ישראל אייכלר: עכשיו ידבר חבר הכנסת אחמד טיבי ואף אחד לא יפריע לו

צגה מלקו: את לא מקשיבה

צגה מלקו:  את מתפרצת

נעמה לזימי: את מביכה

צגה מלקו: את מנהלת דיון לא נכון

צגה מלקו:  את רוצה שיקשיבו לך? תקשיבי לאחרים

אחמד טיבי: תקשיבו לאחרים

מירב כהן: רק לפרוטוקול

מירב כהן:  אני לא נגד משפחות חרדיות חס וחלילה

ישראל אייכלר: את סימנת אותם בדיון וזו גזענות

מירב כהן: אני בעד הרעבים האחרים שלא מקבלים

מירב כהן:  אני לא נגד אף אחד

מירב כהן:  שמשפחות חרדיות יחיו בעושר ובהתבססות כלכלית אבל מה עם הרעבים האחרים? מה איתם?      

ארז מלול: גם הם מקבלים

מירב כהן: הם לא מקבלים

מירב כהן:  אתם הגבלתם את האימהות החד הוריות במספר ילדים

ישראל אייכלר: דיברתם כולכם בעניין הערבים

ישראל אייכלר:  תנו לאחמד טיבי שמייצג את הערבים יותר טוב מכם

אחמד טיבי: תודה

אחמד טיבי:  כאשר יש מצוקה כלכלית ועוני, יש בעיות

אחמד טיבי:  יש בעיות במשפחה, יש קושי של ילדים בבתי הספר, יש קושי בשוק התעסוקה

אחמד טיבי:  לגבי החברה הערבית יש מספרים

אחמד טיבי:  יותר מ-60 אחוזים מהילדים הערבים, 66 אחוזים, נמצאים מתחת לקו העוני

אחמד טיבי:  אין עוד אוכלוסייה כזאת עם שיעור ילדים עניים כמו באוכלוסייה הערבית

אחמד טיבי:      דיברתם על הערבים

אחמד טיבי:  אגב, אני חושב שהפרויקט הזה שיזם השר דרעי הוא פרויקט חשוב והוא פרויקט עוזר למשפחות רבות

אחמד טיבי:  אני רואה את הנתונים ויש לי צביטה לא קלה

אחמד טיבי:  שיעור הערבים הוא רק 47 אחוזים

אחמד טיבי:  כלומר, חצי מהחלק שלנו באוכלוסייה מקבלים את תווי המזון האלה והשאלה היא למה

אחמד טיבי:  אסור שהדבר הזה יקרה

אחמד טיבי:  אני רואה את העוני באנשים שאני מבקר

אחמד טיבי:  יש משפחות ששני בני הזוג עובדים והם בכל זאת מתחת לקו העוני

אחמד טיבי:      אני חושב שחשוב לעזור לחרדים

אחמד טיבי:  גם החרדים הם אוכלוסייה הזקוקה לסיוע

מירב כהן: נכון

מירב כהן:  בדיוק

מירב כהן:  גם אני חושבת כך

אחמד טיבי: אף אחד עינו לא צרה בסיוע לחרדים ואסור שתהיה אבל יש משפט אחד שהדאיג אותי

אחמד טיבי:  אתה ציינת משפחות ברוכות ילדים

אחמד טיבי:  אלה משפחות של יהודים

אחמד טיבי:  על ערבים אתם אומרים מרובות ילדים

ישראל אייכלר: אני לא עושה את ההבחנה הזאת

ארז מלול: לא

ארז מלול:  אין הבדל

יעקב מרגי: אני הבנתי למי הוא התכוון

אחמד טיבי: אומרים משכילים ערבים ואינטלקטואלים יהודים

אחמד טיבי:  על ערבים אומרים משפחות מרובות ילדים וברוכות ילדים על יהודים

אחמד טיבי:  לגבי ערבים אומרים שיש הפרות סדר ולגבי יהודים אומרים שהם מוחים

אחמד טיבי:  יש כל מיני

ישראל אייכלר: לא כל היהודים מוחים

ישראל אייכלר:  מותר לי הערת ביניים? לא כל היהודים מוחים וכל הערבים מפירים סדר

ישראל אייכלר:  יש ציבור יהודי שמרגע שהוא יוצא להפגנה, הוא מתפרע

ישראל אייכלר:  מתפרעים חרדים

ישראל אייכלר:  אף פעם לא תשמע מוחים חרדים

אחמד טיבי: אדוני השר, אני רוצה תשובות לגבי תת הייצוג של ערבים

יעקב מרגי:  יושב-רש הוועדה יודע שהשר מדבר רק ברשות היושב-ראש

ישראל אייכלר: אתה תדבר אחריו

ישראל אייכלר:  תענה לו בנושא הערבים

אחמד טיבי: לכן צריך תוכנית לאומית, לדבר על מה שאמרתי בהתחלה

אחמד טיבי:  מאז אוקטובר יש 200,000 מובטלים, חלקם ימצאו עבודה והבעיה שלהם תיפתר אחרי המלחמה וחלקם לא

אחמד טיבי:  גם זו מצוקה שצריך לתת את הדעת עליה

אחמד טיבי:  צריך יותר עובדים ועובדות סוציאליות

אחמד טיבי:  אלה נתונים שקיבלתי מהם

אחמד טיבי:  צריך לתת את הדעת על כך

אחמד טיבי:  כמעט בכל מקום יש מחסור בתקני עובדים סוציאליים

אחמד טיבי:  תודה רבה

ישראל אייכלר: קיבלתי פנייה מהציבור להתנצל בשם הוועדה כולה שביום שקוברים כל כך הרבה חיילים ובזמן מלחמה כזאת, הוועדה הזאת הגיעה לטונים אליהם אף פעם הוועדה לא מגיעה ובוודאי לא ביום הזה

ישראל אייכלר:  אנא, להוריד את הטונים

יעקב מרגי: אני אתייחס מהסוף להתחלה

יעקב מרגי:  אני אומר שלצערי הרב אנחנו רואים את הקושי של החברה הערבית לממש את הביטחון התזונתי גם במיזם ויש לזה סיבות שאנחנו רוצים להתמודד איתן

יעקב מרגי:  גם במיזם התזונתי יש אי ניצול באחוז מסוים ברשויות הערביות ואתה תסכים איתי שיש קושי בחלק מהרשויות

יעקב מרגי:  מבחן ארנונה, אתה מבין שזה יוצר בעיה של אי התכתבות עם הקריטריון

יעקב מרגי:  מי שמכיר אותי יודע שאני לא משלים עם בעיות ולכן כשאני רואה אי ניצול, קיימתי אצלי ישיבה בנושא

אחמד טיבי: אי הניצול היה בשנה שעברה

יעקב מרגי: לכן אנחנו עושים עבודה פנימית כדי שגם במיזם יהיה ניצול מרבי

יעקב מרגי:  השאיפה שלי היא שלא מי שמנצל יקבל פרס ומי שלא מנצל יקבל עונש אלא לבדוק למה

יעקב מרגי:  אנחנו נעשה הכול כדי שזה יגיע במקסימום

יעקב מרגי:  אני יכול להרגיע שגם לגבי המיזם של משרד הפנים - - -     

ארז מלול: השר ארבל דיבר בנושא והוא הולך לטפל

אחמד טיבי: לצגה אני אומר שלעוני יש פנים פוליטיות

אחמד טיבי:  תראי איך הסקטורים מתחלקים לפי השיעור של כל אוכלוסייה

אחמד טיבי:  יש החלטות פוליטיות שגורמות לשקיעה של סקטור מסוים עמוק לתוך העוני

אחמד טיבי:  זה לא כולם

צגה מלקו: אני מסכימה איתך

אחמד טיבי: אנחנו נסכים על מה שאני אומר

יעקב מרגי: חבר הכנסת אחמד טיבי, אני אומר לך שגם במיזם של משרד הרווחה נעשה הכול כדי שנגיע לאחוזים גבוהים כמו באוכלוסייה היהודית

יעקב מרגי:  לגבי המיזם של משרד הפנים, אני יכול לומר לכם שמתקיים דיון מקצועי לקראת העברה של הנושא

יעקב מרגי:  מה יהיה בסוף, אני לא יודע

יעקב מרגי:  מישהו אמר שלא מתקיים דיון אבל מתקיימים דיונים פנימיים כדי להעביר את זה ואין התנגדות

אחמד טיבי: תפיקו לקחים

יעקב מרגי: אני יכול לומר לך ציטוט מישיבת הסיעה אתמול

יעקב מרגי:  אמר יושב ראש המפלגה הרב אריה דרעי שאין לו התנגדות שזה יעבור למשרד הרווחה אחרי שיתקיים הדיון המקצועי והגורמים המקצועיים יונחו, המנכ"ל, לקיים דיון מקצועי

יעקב מרגי:  אני מקווה שזה יעבור

יעקב מרגי:  באותה נשימה אני חייב לומר – וצריך לומר ביושר, לפחות לברך על כך כי זה לא היה – שמשרד הרווחה היה יכול לפנטז, סליחה הביטוי הלא פרלמנטרי, על סכומים כאלה

יעקב מרגי:  אם כן, אני קודם כל מברך את יושב-ראש המפלגה שלי שבאמת שם את זה במאבק קואליציוני עקרוני

יעקב מרגי:  אני שמח ללא יקומו הרבה אמיצים לבטל את זה גם כשלא נהיה במשרדים החברתיים

ארז מלול: ביטלו את זה בממשלה הקודמת

מירב כהן: שקר

יעקב מרגי: אני מקווה שזה יהיה במיזם לביטחון תזונתי בסכומים מכובדים

יעקב מרגי:  אני יכול לומר לכם שאני רואה עין בעין לא רק את הקריטריונים של משרד הרווחה אלא אני רואה עין בעין גם את הקריטריונים שנקבעו במשרד הפנים ששופרו ויש עוד מה לשפר והם נותנים רובד נוסף

יעקב מרגי:  מי שמכיר את סוגיית העוני, את עומק העוני, מי שסמוך לקו העוני, אני חושב שזה מפנה הכנסה לעוד אוכלוסיות אחרות

יעקב מרגי:  הלוואי שהאנרגיות האלה יופנו למחוללי העוני

יעקב מרגי:      רבותיי, אסור לנו להתבלבל, אמר את זה מאיר כהן, משרד הרווחה קולט את הפגעים של מערכת החינוך, את הפגעים של מערכת הבריאות, את הפגעים של החלטות פוליטיות, גם מדיניות תקציב וסדרי עדיפויות, תעסוקה הוגנת ומיטבית

יעקב מרגי:  רבותיי, שם צריך לשים את הדגש וזה תפקידה של הרשות למאבק בעוני, לשים את זה על השולחן 24/7

יעקב מרגי:  הלוואי והאנרגיות האלה יושקעו ויופנו למאבק וטיפול במחוללי העוני ולא כמו בית החולים מתחת לגשר

יעקב מרגי:  אנחנו בית החולים מתחת לגשר

יעקב מרגי:  הלוואי ולא יהיו לנו 108,000 משפחות נזקקות

יעקב מרגי:  הלוואי ולא היינו שם

ישראל אייכלר: תודה רבה כבוד השר

ישראל אייכלר:  נעבור לפרופסור רוני סטריאר

מירב כהן: התייחסות קצרה כבוד השר

ישראל אייכלר: לא נתתי לך רשות דיבור

מירב כהן: אתה שאלת למה אמרתי שלא היה דיון

מירב כהן:  אני השבוע קיבלתי תשובה כתובה ממשרד הפנים שלא התקיימו דיונים לבחינה מחדש של הקריטריונים והעברתו למשרד הרווחה

מירב כהן:  אני מבקשת תשובה רשמית וכתובה

ישראל אייכלר: פרופ' רוני סטיאר, יושב-ראש המועצה לביטחון תזונתי, יגיש לנו את הדיווח השנתי שמוגש ליושב-ראש ועדת העבודה והרווחה בכנסת

רוני סטריאר: קודם כל, אני רוצה לברך על הדיון הזה, את יושב-ראש הוועדה ואת כבוד השר שמשתתף בדיון הזה שמתקיים בתוך החוק

רוני סטריאר:  החוק מחייב להגיש דוח פעם בשנה לוועדת העבודה והרווחה ואנחנו שמחים להיות כאן ולדון בנושאים האלה

רוני סטריאר:      אני חושב שהנושא של ביטחון תזונתי הוא באמת חוצה את כל המחנות, גם הפוליטיות וגם המחנות הסקטוריאליות וכולי

רוני סטריאר:  העוני לא עושה הבחנות

רוני סטריאר:  זו בעיה של כולנו ואני חושב שאנחנו צריכים להתייחס לנושא הזה ברצינות

רוני סטריאר:       אני רוצה לומר משהו ממש קצר

רוני סטריאר:  חוק המועצה מחייב את נציגי הממשלה של משרדים שונים להיות חלק מהמועצה

רוני סטריאר:  המועצה היא גוף סטטוטורי שמייעץ לממשלה באמצעות שר הרווחה בנושא של ביטחון תזונתי והוא גם אמור לאכוף ולעקוב אחרי המדיניות הקיימת וגם להציע מבנים חדשים באמצעות פיתוח ידע

רוני סטריאר:  לפי החוק משרד הרווחה אמור לספק את האמצעים למועצה לממש את תפקידיה

רוני סטריאר:      דוח העוני שהוצא על ידי הביטוח הלאומי היה מאוד משמעותי בחוסר ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  אנחנו מדברים על 30 אחוזים מהנפשות הבוגרות בישראל

רוני סטריאר:  עשיתי את החישוב ואנחנו מדברים על כשני מיליון ו-100,000 אנשים בוגרים שהם בחוסר ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  כשאני מדבר על חוסר ביטחון תזונתי, כדאי לשים לב על מה אנחנו מדברים

רוני סטריאר:      אדוני היושב-ראש, שש שאלות שהן קרדינליות והן: האם הספיק לך הכסף במשך החודש לאכול

רוני סטריאר:  האם הייתה לך אפשרות לרכוש או כל בריא

רוני סטריאר:  האם דיללת או קיצרת או דילגת על ארוחות

רוני סטריאר:  האם חשת בשנה האחרונה רעב

רוני סטריאר:      כ-18 אחוזים מהאנשים בישראל נמצאים בקטגוריה שהם ידעו רעב בשנה האחרונה

רוני סטריאר:  אנחנו מדברים על היקף עצום של אנשים, הרבה מעבר לאחוזים של ה-OECD

רוני סטריאר:  לכן מה שאנחנו צריכים כאן זה לא מיזמים, לא מיזם של משרד זה או משרד אחר, אלא אנחנו צריכים תוכנית לאומית

רוני סטריאר:  אנחנו צריכים שבאמת יהיה הרצון הפוליטי בישראל להתמודד עם הסוגייה הזאת

רוני סטריאר:  לצערי הרב אני לא רואה את זה

רוני סטריאר:  אני שמח ששני השרים שאני משרת תחתם היו כאן בישיבה הזאת ושניהם הסכימו שאין

רוני סטריאר:  השר מרגי שנמצא כאן, דבר הראשון שהוא עשה עם כניסתו לתפקיד, היה לבקש מהמועצה להוציא דוח על מתווה לאומי לביטחון תזונתי ואני מאוד מקווה שנצליח לעשות את זה ואני מבקש מיושב-ראש הוועדה לזמן אותנו בעוד שלושה חודשים ואנחנו נביא לך את הדוח הזה שייכתב על ידי מיטב החוקרים בישראל

רוני סטריאר:      אני הייתי רוצה להוציא את הנושא הזה מהתחום הפוליטי ולדבר באופן מקצועי על מה זאת תוכנית לאומית לביטחון תזונתי ומה הם העקרונות שלה

רוני סטריאר:  אני חייב להגיד שאני מאוד שמחתי ובירכתי על כך ש-ש"ס הצליחה לגייס מיליארד שקלים לנושא הזה אבל זה לא קשור לביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  הדברים האלה, אלה תווים שאנשים קונים פעם לפני החגים וזה עוזר למשפחות האלה שזקוקות לכסף הזה וזה בסדר גמור

קריאה: זאת לא חלופה לתוכנית

רוני סטריאר: בדיוק

רוני סטריאר:  זאת לא חלופה לתוכנית

רוני סטריאר:  תוכנית לאומית לביטחון תזונתי, צריך שיהיה לאדם מיצוי זכויות, ליווי של עובדים סוציאליים, תזונה בריאה והערכה

רוני סטריאר:  אין שום קשר בין הדברים האלה לבין התוכניות

רוני סטריאר:  אני הייתי מאוד שמח שמיליארד השקלים האלה היו עוברים למשרד הרווחה שהיה יכול לטפל ולחזק את השירותים החברתיים שקורסים

רוני סטריאר:       אני אתן כמה דוגמאות לפעילות שלנו השנה

רוני סטריאר:  המועצה עסקה בפיתוח ידע ובימים הבאים אנחנו מוציאים יחד עם מכון ברוקדייל ומשרד הרווחה סקירה על כל מדיניות הביטחון התזונתי בארצות ה-OECD ומתוכו אנחנו ננסה לגזור את מה שישראל צריכה

רוני סטריאר:       הנושא השני הוא התמיכה בארגוני החברה האזרחית

רוני סטריאר:  הקמנו ועדת ארגונים ואני מאוד שחלק גדול מהארגונים הם כאן

רוני סטריאר:  הם עושים עבודה מטורפת, גם בתקופת המלחמה ומכאן צריך לומר להם תודה רבה על העבודה שאתם עושים, גם עם האוכלוסיות שנוספו וגם עם האוכלוסיות הוותיקות

רוני סטריאר:  עדיין המדינה צריכה להגיע אליהם עם איזושהי תשובה

רוני סטריאר:      נושא של קירוב הקהילות המצויות בחוסר ביטחון תזונתי

רוני סטריאר:  המועצה סיירה במקומות רבים בישראל כדי לקרב את האוכלוסיות האלה לממשלה ולמדינה

רוני סטריאר:      בנושא של ההשפעה על מדיניות, הוצאנו חוות דעת בנושא השפעה של הרפורמה המשפטית וההקשרים לביטחון תזונתי

רוני סטריאר:      חוות דעת בנושא הקמת הרשות הלאומית למיגור העוני ואנחנו בירכנו עליה

רוני סטריאר:      המלצות על הרחבת המיזם לביטחון תזונתי, חוות דעת בנושא סבסוד תחליפי מזון לתינוקות, חוות דעת בנושא תלושי המזון של משרד הפנים

רוני סטריאר:      אני רוצה לומר משפט אחד

רוני סטריאר:  קשה להאשים אותי באיזשהו יחס לא הוגן כלפי החברה החרדית ואני בין המקימים, במשך יותר מ-15 שנים, של שנתונים של הכשרה של עובדים סוציאליים, תזונאיות וכולי וכולי בבני ברק

רוני סטריאר:  הממצאים שלנו אומרים שלמשל הממוצע של האנשים שקיבלו למשל בשדרות הוא 350 שקלים למשפחה בעוד שבבית שמש או בבני ברק הסכום עובר את ה-1,500 שקלים

רוני סטריאר:  הפערים הם מאוד גדולים וקשה לעכל אותם

רוני סטריאר:  אני חושב שזה יוצר אי נחת בין הקבוצות לבין עצמן

רוני סטריאר:  אני הייתי מאוד רוצה שמשרד הרווחה שפועל על פי קריטריונים של ביטחון תזונתי, ייקח את הנושא הזה

רוני סטריאר:  שימו לב, היום בישראל המיזם לביטחון תזונתי מגיע ל-26,000 משפחות

יעקב מרגי: איך הגעת ל-1,500 שקלים למשפחה?     

רוני סטריאר: משרד הפנים שעזר לנו

רוני סטריאר:  משרד הפנים העביר לנו את הנתונים

יעקב מרגי: 1,500 שקלים בשנה

רוני סטריאר: כן

יעקב מרגי: חשבתי ברמה חודשית

רוני סטריאר: 	לא

רוני סטריאר:  בשנה

ישראל אייכלר: זה כל מה שמצאת לדווח לוועדה לגבי כל המצב התזונתי בישראל?     

רוני סטריאר: עוד לא סיימתי

יוכי אילוז: אנחנו נותנים 6,000 שקלים למשפחה

רוני סטריאר: 	אני יודע

רוני סטריאר:  זה מצוין

יעקב מרגי: אתה לא יכול לקחת מדד שנתי

קריאה: הוא מדבר על הפרויקט של משרד הפנים ולא על הפרויקט של משרד הרווחה

קריאה: הוא מדבר על השוברים

ישראל אייכלר: דבר על העניין הזה שאתה ממונה עליון

ינון אזולאי: אגב, גם תווי המזון מגיעים בפעימות ולא בפעם אחת

ינון אזולאי:  ה-1,500 שקלים חולקו מספר פעמים

רוני סטריאר: 	המועצה כינסה 30 מוחות המבריקים ביותר שיש בישראל בתחום של ביטחון תזונתי וביקשנו מהם להוציא חוות דעת וחוות הדעת נמסרה

רוני סטריאר:  אני חושב שזה כסף מאוד חשוב וחשוב שהוא חולק, אבל אם אנחנו מדברים על ביטחון תזונתי - - -     

ישראל אייכלר: אתה יכול לומר לנו מה מסקנות המומחים האלה?     

רוני סטריאר: 	בוודאי

רוני סטריאר:  אני אשלח לך את חוות הדעת שנמסרה גם לשר ולתקשורת

רוני סטריאר:      	ניסינו לקדם מדיניות לאומית, הקמת ועדת מומחים, נציגי ארגונים, פיתוח כוח אדם

רוני סטריאר:  העברנו את כל רכזות ביטחון תזונתי הכשרה מקצועית באוניברסיטת חיפה

רוני סטריאר:  עשינו דברים רבים עם מעורבות רבה של אנשים בהתנדבות ואני ממש מברך על העבודה הזאת

רוני סטריאר:  בזמן המלחמה, עוד ממש בימים הראשונים של המלחמה, הקמנו שולחן בין-משרדי ובין-מגזרי

רוני סטריאר:  זה היה מאוד חשוב

רוני סטריאר:  הושבנו שמונה משרדי ממשלה עם ארבעה ארגוני הגג וניסינו לתאם באמצעות השולחן הזה את כל הנושא של ביטחון תזונתי בחירום

רוני סטריאר:  את ההמלצות האלה העלינו והן מופיעות בדוח שהגשנו

רוני סטריאר:  אנחנו עדיין ממתינים לתשובה של הממשלה מה עושים כי המלחמה נמשכת וחייבים שיהיה שולחן כזה שמתאם בין כל הארגונים

צגה מלקו: אדוני היושב-ראש, אפשר לקבל את הדוח? אנחנו חברי ועדה וצריכים לקבל אותו

ישראל אייכלר: בסיום הדיון הדוח יעלה לאתר הוועדה

רוני סטריאר: אחת ההמלצות הכי חשובות הייתה להושיב את הממשלה עם הארגונים ולעשות איזושהי הסדרה

רוני סטריאר:  זה מאוד קל

רוני סטריאר:  לארגונים יש הרבה כסף והם יכולים לקבל עוד כסף מהממשלה

רוני סטריאר:  הם אפילו לא ביקשו הרבה כסף

רוני סטריאר:  לפרוס את המדינה לאזורים, לקבוצות שונות ולכסות את כל ה-20,000 אנשים שהם בחוסר ביטחון תזונתי

קריאה: רק 200,000? יש הרבה יותר

ינון אזולאי: 200,000 משפחות

רוני סטריאר: 	220,000 משפחות

רוני סטריאר:  ניתן לעשות זאת בלי שום בעיה

רוני סטריאר:  הארגונים רצו את זה

רוני סטריאר:  אנחנו מחפשים מה הגורם שיכול להושיב את כל הקבוצה הזאת ולהמשיך לעבוד כדי שלא יהיה אף אדם במדינת ישראל בתקופת המלחמה שהוא סובל מחוסר ביטחון תזונתי וזה דבר שבהחלט אפשרי

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  דיברת על הארגונים ואני מבקש לעבור אליהם

רוני סטריאר: יש כאן פעילים שאני חושב שגם להם צריך לתת לדבר

רוני סטריאר:  גם אם יש נציגי משפחות בחוסר ביטחון תזונתי

ישראל אייכלר: קודם נשמע את נציגי הארגונים

ישראל אייכלר:  מי שביקש, מנהלת הוועדה ודאי רשמה אותו

ישראל אייכלר:  ראשון הדוברים, לקט ישראל

רוית דינמז יחזקאל: סמנכ"לית לקט ישראל

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו ארגון הצלת מזון

רוית דינמז יחזקאל:  אני יושבת כאן ושומעת את הנתונים הקשים ואני רוצה לנסות להציג פתרון

רוית דינמז יחזקאל:  זה פתרון שאנחנו מציגים לא פעם וכבר הצגנו אותו בעבר

רוית דינמז יחזקאל:  הבוקר פרסמנו את הדוח השמיני שלנו לאובדן והצלת מזון ואני רוצה לסבר את אוזנו של מי שאינו יודע ש-23

רוית דינמז יחזקאל: 1 מיליארד שקלים הולכים לפח כל שנה כתוצאה מאובדן מזון שהוא טוב וראוי

רוית דינמז יחזקאל:  מדובר ב-2

רוית דינמז יחזקאל: 6 מיליון טון של אובדן מזון בשנה שיכולים להאכיל נזקקים

רוית דינמז יחזקאל:  השנה לראשונה אנחנו גם מדדנו את עלויות הבריאות כתוצאה מהאובדן הזה ואנחנו יודעים לומר שמדובר בחמישה אחוזים מהוצאות הבריאות

רוית דינמז יחזקאל:  50 אחוזים מהמזון האבוד הוא בר הצלה

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו יודעים לומר שבאמצעות 20 אחוזים מהמזון שהולך לאיבוד, אפשר לסגור את פער חוסר הביטחון התזונתי

רוית דינמז יחזקאל:  זה אומר שבסופו של יום אנחנו מדברים כאן על וין, וין, וין

רוית דינמז יחזקאל:      אני רצה עם המצגת

רוית דינמז יחזקאל:  אני לא יודעת באיזה קצב אנחנו עכשיו אבל אני קוראת את קוצר הזמן ורוצה להגיע לשקף של היתרונות

רוית דינמז יחזקאל:      אנחנו מדברים כאן על יתרון כלכלי כי בסופו של יום אנחנו לוקחים מזון טוב וראוי ובמקום שהוא יהפוך לפסולת, אנחנו על כל שקל מקבלים 3

רוית דינמז יחזקאל: 6 שקלים

ישראל אייכלר: סליחה שאני מפריע לרצף

ישראל אייכלר:  את מדברת על מזון מבושל?     

רוית דינמז יחזקאל: אני מדברת על מזון מכל סוגיו

רוית דינמז יחזקאל:  לקט ישראל מתמקד בפירות וירקות במזון מבושל עודף אבל יש ארגונים נוספים וניתן להציל גם מזון ארוז

רוית דינמז יחזקאל:  אני מדברת על מזון טוב וראוי

רוית דינמז יחזקאל:  הדוח הוא דוח לאומי ואני מזמינה את כבודו גם לבקר במרכז הלוגיסטי שלנו ולראות הצלת מזון בפעולה

ישראל אייכלר: היה דיון ומישהו העלה שיש סכנה בריאותית באיסוף מזון מבושל

יעקב מרגי: לא לקט ישראל

רוית דינמז יחזקאל: אני רוצה לומר שאנחנו עובדים על פי קריטריונים מאוד מחמירים

רוית דינמז יחזקאל:  כרגע בחוק המזון העמותות פטורות מרגולציה אבל אנחנו החמרנו על עצמנו ולקחנו על עצמנו קריטריונים מאוד מחמירים

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו עובדים תחת בקרה של כל העמותות

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו ארגון גג שלפני המלחמה האכיל כמיליון אנשים בשבוע

רוית דינמז יחזקאל:  אני רוצה לומר שהמספרים הולכים וגדלים בקצב מסחרר

רוית דינמז יחזקאל:  בן לילה הפכנו את סדר העבודה שלנו ואנחנו נותנים סיוע ומענים בכל התצורות שאפשר, מכרטיסים נטענים דרך מזון ארוז ועד פירות וירקות ומזון מבושל גם למפונים ולא רק לנזקקים

רוית דינמז יחזקאל:      כבודו, בהקשר של מזון מבושל חשוב לי להגיד שעל שולחן הוועדה הזו מונחת הצעת חוק פרטית שהגיש חבר הכנסת אזולאי שתחייב חברות ממשלתיות לתרום את עודפי המזון שלהם

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו מאוד נשמח לקדם את ההצעה הזאת כי בסופו של דבר זה צעד נוסף

ישראל אייכלר: יש אנשים שטוענים שאם נאסוף מזון מבושל, תהיה בעיה בריאותית לאוכלים

ישראל אייכלר:  איך מבטיחים שזה לא יקרה?     

רוית דינמז יחזקאל:  כבודו, יש לנו את המענים

רוית דינמז יחזקאל:  שירות המזון הארצי במשרד הבריאות בקשר רציף איתנו ועשינו עבודה

ינון אזולאי: יש לזה פתרון

יעקב מרגי: תזמיני את הוועדה לסיור

רוית דינמז יחזקאל: בשמחה

רוית דינמז יחזקאל:  אני מזמינה את הוועדה לסיור גם במרכז הלוגיסטי שלנו וגם בשבעת המקומות שפרוסים בכל הארץ

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו נשמח להראות את הפעולה ובעיקר את הבקרה על איכות המזון

רוית דינמז יחזקאל:  יש לנו בקרים שפרוסים בשטח וכל תפקידם הוא לוודא שהמזון מגיע בצורה שהיא ראויה למאכל אדם ותוך 24 שעות הוא נצרך

רוית דינמז יחזקאל:  יש קריטריונים ורגולציה שאפשר להתקין ולעמוד בה

רוית דינמז יחזקאל:  לכן המזון הזה לא מסכן

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו ארגון שעובד 20 שנים ותודה להשם שעוד לא קרה שום דבר

ישראל אייכלר: אנחנו לא מדברים על דמותו של הארגון אלא על המזון המבושל

ישראל אייכלר:  חבר הכנסת אזולאי יצטרך לתת את הדעת כדי להבטיח שהאוכל שמגיע לאוכל, הוא מזון בריא

רוית דינמז יחזקאל: לסיום דבריי אני רוצה לומר שבהצלת מזון אנחנו לא רק מאכילים את אותם נזקקים - והיום גם את המפונים – שמספרם הולך וגדל, ולא רק נותנים מענים שהם מתחום הרווחה, אלא המענים הם גם סיוע לתקציב המדינה

רוית דינמז יחזקאל:  אנחנו הופכים כל שקל ליותר מ-10 שקלים אם אנחנו מכניסים את העלויות הסביבתיות והבריאותיות לתוך המשוואה הזו

רוית דינמז יחזקאל:  חשוב לומר שאנחנו יכולים לחסוך מיליארדי שקלים ולשפר את פריון המשק ואת יוקר המחייה של כל אחד ואחת מאיתנו שיושב כאן בחדר, אם אנחנו רק נתמוך בפתרון הזה ונקדם אותו

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  ארגון לתת

ערן וינטרוב: אני אשלים את דבריה של רוית

ערן וינטרוב:  אנחנו פועלים 27 שנים, ארגון הצלת המזון הראשון בישראל

ערן וינטרוב:  אנחנו ארגון גג ועובדים עם רשת של 210 עמותות

ערן וינטרוב:  80 אחוזים מהמזון שאנחנו מחלקים, מקורו בהצלת מזון

ערן וינטרוב:  אנחנו מחלקים פחות או יותר את הגזרות, בעיקר מזון ארוז אבל כל הרצף, גם מצונן, טרי, קפוא וכולי

ערן וינטרוב:  אצלנו ב-20 מיליון שקלים שאנחנו משקיעים בתפעול ולוגיסטיקה, מצליחים לחלק מזון ביותר מ-200 מיליון שקלים וזה באופן ישיר

ערן וינטרוב:  זה דבר שאין כמותו מעבר ליתרונות האחרים שגם רוית ציינה

ערן וינטרוב:  אגב, בשנת 2023 אנחנו נחלק מזון ומוצרים בשווי של יותר מ-260 מיליון שקלים

ערן וינטרוב:      לפני זמן קצר פרסמנו את דוח העוני האלטרנטיבי שלנו, מהדורה 21

ערן וינטרוב:  הנתונים הם מאוד קשים וחמורים ואנחנו מדברים על טרום המלחמה

ערן וינטרוב:  אם אנחנו צופים, כפי שניתן להבין ולא צריך להיות חכם גדול, שעלויות המלחמה, משכה, המיתון הצפוי, העובדה שיש עשרות אלפי משפחות שפונו מבתיהן וגם מי שנכנס למלחמה הזאת כשהוא בעוני ובמצוקה - המצב ילך ויחמיר

ערן וינטרוב:  לכן הדבר בהחלט דורש התערבות ממשלתית משמעותית

ערן וינטרוב:      אני רוצה לברך את השר על כך שהזמין אותנו להציג את הדוח מול הנהלת המשרד וגם על המהלך של הקמת רשות למאבק בעוני

ערן וינטרוב:  אני חושב שזה מהלך שהוא נחוץ וחשוב כדי באמת לגבש מדיניות ולעשות תוכנית ארוכת טווח עם יעדים

ערן וינטרוב:      ברשותכם, אני כן רוצה בקצרה לומר משהו גם בהתייחס לדבריו של שר הרווחה לשעבר חבר הכנסת מאיר כהן שאומר שהוא מורי והוא צודק

ערן וינטרוב:  אני במקור מדימונה

ערן וינטרוב:  הוא אמר שצריך לעזור יותר לעמותות

ערן וינטרוב:  זה נכון

ערן וינטרוב:  אנחנו תכף נדבר על זה אבל אני חושב שבתפיסה הבסיסית זה לא שהממשלה צריכה לעזור לעמותות אלא אולי העמותות יכולות לעזור באופן שיורי לממשלה

ערן וינטרוב:  התפקיד העיקרי, בוודאי כאשר אנחנו מדברים על עוני וביטחון תזונתי שזה עניין של שירותי ליבה ומצוקה, חייבת להיות האחריות והתפקיד של המדינה

ערן וינטרוב:  העמותות יכולות להשלים

יעקב מרגי: אתה אומר שאעזור לך לעזור לי

יעקב מרגי:  אכן, אתם זרוע ביצוע של המדינה ולכן אנחנו צריכים לעזור לכם כדי שתוכלו לקיים את השליחות הזאת

ערן וינטרוב: נכון

ערן וינטרוב:  בהחלט בהקשר הזה אני חושב שזה גיים צ'נג'ר

ערן וינטרוב:  אם באמת יעברו מיליארד שקלים ותצליחו להכניס אותם לבסיס התקציב אבל לנהל את זה בצורה מאורגנת תחתיך במשרד הרווחה על פי קריטריונים ברורים, שוויוניים וכולי, זה באמת דבר שיכול לתרום למגמה

ערן וינטרוב:       אני רוצה לומר שתי נקודות חשובות, גם לגבי החירום וגם באופן שנתי

ערן וינטרוב:  אנחנו, רק אנחנו בארגון לתת, חילקנו מזון, מוצרי היגיינה, ציוד חורף, ערכות לבית ספר, מזון תינוקות וכולי, מאז פרוץ המלחמה במשך שלושה חודשים בשווי של יותר מ-50 מיליון שקלים והכול כספים פילנתרופיים מהארץ ומהעולם

ערן וינטרוב:  לא קיבלנו שקל מהמדינה

ערן וינטרוב:  זה בסדר שהעמותות ייכנסו לאירוע כי הן יותר זריזות, יודעות להגיע מהר לשטח אבל בהחלט הייתה לנו ציפייה

ערן וינטרוב:  אני יודע ומכיר את הדברים שעשה משרד הרווחה אבל בנושא של הצרכים הבסיסיים, הצורך שנבדק על ידי אותו שולחן שתיאר פרופ' סטריאר, דובר על מיפוי של 96 רשויות מתוך 257 רשויות, על צורך תוספתי, לא צורך בסיסי, של 35 מיליון שקלים לחודש

ערן וינטרוב:  אם מסתכלים על כלל הרשויות, בהיקף שנתי מדובר על יותר ממיליארד שקלים

ערן וינטרוב:  אנחנו לא יכולים להחזיק כך לאורך זמן ואנחנו כן מצפים שגם בנושא הזה - אני מציע ומבקש - לפנות גם לאוצר בנושא הזה, אבל פנייה גם של המשרד וגם של הוועדה כדי להקצות מעין קופסת מלחמה לצרכים הבסיסיים בנוסף למה שיש כרגע

ערן וינטרוב:      בנושא של התכלול, צריך להבין דבר מאוד מאוד חשוב

ערן וינטרוב:  גם למלחמה הזאת וגם, שלא נדע, למצבי החירום הבאים

ערן וינטרוב:  אי אפשר להתעורר כל מלחמה ולהמציא את הגלגל מחדש

ערן וינטרוב:  אנחנו כמו מדינה עם דמנציה

ערן וינטרוב:  במלחמת לבנון השנייה היה כאוס, אחר כך קמה רח"ל, אחר כך ברח"ל היו מאבקים, בצוק איתן זה עבד בסדר ובתקופת הקורונה כבר לא

ערן וינטרוב:  גם עכשיו הייתה המון הירתמות של הציבור הרחב אבל גם היה גיוס של משאבים

ערן וינטרוב:  אין שום גורם מתכלל

ערן וינטרוב:  אנחנו ביקשנו, ואני גם ביקשתי מהשר, וביקשנו את זה עוד קודם לכן, שלא כל רשות תפעל בפני עצמה אלא שיהיה תכלול של כל הצרכים למשרד הרווחה ושיאמרו לנו מה הצרכים ואנחנו ננסה לעזור אבל לא באופן שזה קיים היום

ערן וינטרוב:      מילה אחרונה לגבי הנושא של התמיכות בעמותות

ערן וינטרוב:  הסכום הזה לא השתנה, אותם 52 מיליון שקלים

ערן וינטרוב:  הייתה תוספת חד פעמית של חמישה מיליון שקלים בקמחא דפסחא

ערן וינטרוב:  סך הכול מדובר על 46 מיליון שקלים בבסיס התקציב

ערן וינטרוב:  אנחנו מבקשים להעלות את הסכום ב-100 מיליון שקלים ואם אפשר להכניס אותם לבסיס התקציב

ערן וינטרוב:  מדובר כאן בחלק קטן מאוד מהצורך שנאמד במיליארדי שקלים

ערן וינטרוב:  אפרופו מה שאמרת אדוני השר, צריך להבין שחצי מהסכום הזה הולך רק לחגים ומי שסובל מביטחון תזונתי – זה גם העניין עם הכרטיסים – צריך לקבל סיוע כל השנה כי מי שנמצא במחסור של מזון, הוא במחסור לא רק בערב החג אלא גם יום אחרי ערב החג

יעקב מרגי: האישור של היועצים המשפטיים לחדש את המיזם התעכב בכמה ימים ונוצר מבול של פניות

יעקב מרגי:  הם נשענים על זה

ישראל אייכלר: נכון

ישראל אייכלר:  תודה רבה

ישראל אייכלר:  ארגון חסדי נעמי, אוריאל רוזן

אריאל שרון: צוהריים טובים

אריאל שרון:  עליתי מארצות הברית ורק עם פרוץ המלחמה הגעתי לארגון

אריאל שרון:  ארגון חסדי נעמי תומך בעיקר בניצולי שואה ובדרך כלל במשפחות נזקקות מכלל אוכלוסיות ישראל

אריאל שרון:  מאז פרוץ המלחמה אנחנו בעיקר דואגים לחיילים

ישראל אייכלר: סליחה

ישראל אייכלר:  אני רוצה לומר יישר כוח לשר מרגי שהקדיש את זמנו וישב בוועדה כל כך הרבה זמן

ישראל אייכלר:  תודה רבה לך

אריאל שרון: מאז פרוץ המלחמה אנחנו מגיעים לבסיסי צה"ל, לאותם חיילי מילואים שנמצאים מחוץ לביתם מאז ה-7 באוקטובר

אריאל שרון:  בסופו של דבר אנחנו רואים שהאזרחים בשטח יש להם את הנגיעה גם לחיילים וגם למשפחות המפונות

אריאל שרון:  אזרחי ישראל שיוצאים מביתם, אם כדי למחות, אם כדי לתרום ואם כדי להתגייס, אותם אלה שבוחרים את חברי הכנסת, במקום לעבוד ולתרום לישראל - - -     

ישראל אייכלר: אתה רוצה להגיד לי מה חסדי נעמי עושה במלחמה?     

אריאל שרון: אנחנו מחלקים לחיילים עשרות אלפי ארגזי מזון

אריאל שרון:  דאגנו לחלק שוברים גם לחיילים ולמשפחות המפונות ולמשפחות הנזקקות

אריאל שרון:  גם בגדים חמים

אריאל שרון:  אנחנו דואגים לארוז גם את האוכל וגם את הבגדים החמים ולחלק אותם לאותן משפחות, גם חיילים, גם ניצולי שואה, גם משפחות נזקקות כאשר הרבה פעמים הם אותם אנשים

אריאל שרון:  חיילים באים ממשפחות נזקקות, יש משפחות שהן ניצולות שואה והן זקוקים לסיוע של כולנו

אריאל שרון:  בסופו של דבר זה צריך להגיע מהשכנים, זה צריך להגיע מהאזרח הקטן

אריאל שרון:  חסדי נעמי תורמים גם את הזמן הפרטי של כל אחד מהעובדים ומגייסים כספים מכל העולם

אריאל שרון:  עושים פוסטים באנגלית, צרפתית ועברית

ישראל אייכלר: מה זה השכנים? השכנים מבשלים את האוכל?     

אריאל שרון: יש לנו פעילות של ניצולי שואה בישלו לחיילים

ישראל אייכלר: אמרת שכנים

אריאל שרון: הכוונה אזרחי ישראל הקטנים, השכנים שלנו, אלה שאנחנו רואים ביום יום ולאו דווקא אלה שאנחנו רואים בתקשורת

ישראל אייכלר: חשבתי שאתה מתכוון ושמעתי שיש הרבה עמותות בהן יש אנשים שמבשלים ומחלקים את האוכל

ישראל אייכלר:  יש כאן מישהו מהארגונים האלה?     

אריאל שרון: גם אנחנו

נעמה לזימי: יש את אחיות מברזל

נעמה לזימי:  אולי אתה מכיר מיזם של נשים חרדיות שהן מסייעות לנשות חיילי המילואים מתוך סולידריות כי אי אפשר לתכלל את הכול

נעמה לזימי:  אני ראיתי מיזם כזה והוא מדהים אבל זה מיזם נקודתי

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  חשבתי שלזה הוא מתכוון

אריאל שרון: זה חלק מהפעילויות שלנו

אריאל שרון:  אנחנו באמת דואגים לאותן משפחות ולאותם חיילים, באמצעות מתנדבים שמבשלים ולאחרונה גם מערבים את ניצולי השואה שמרגישים כל כך חסרי אונים בתקופה הזאת כי אין להם איך לתרום

אריאל שרון:  רואים שהכסף לא מגיע לאלה שצריכים אותו ואפילו תשומת הלב, ההתייחסות לא מתקבלת

אריאל שרון:  יש חיילים שאין להם מכונת כביסה ואנחנו היינו צריכים לדאוג לכביסה שלהם כדי שלא יצטרכו להיות עם אותם מדים מאז ה-7 באוקטובר ועם אותו זוג גרביים מאז שהם נכנסו לעזה, חזרו מעזה וצריכים שוב לחזור לעזה ואין להם את ההזדמנות להתרענן בדברים הכי בסיסיים שאנחנו כל יום מקבלים אותם כמובן מאליהם

אריאל שרון:      חשוב לי לציין עוד דבר אחד, אם תאפשר לי 

אריאל שרון:  חשוב מאוד שנהיה ביחד

אריאל שרון:  אנחנו מדברים עם ארגון לתת - ובאמת הנקודות הן קריטיות, כל נקודה שהוצגה – ואני מקווה שתחזקו גם את הארגון שלהם וגם את הארגון שלנו כדי שכולנו נוכל ביחד לנצח

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  נמצאים כאן פעילים ואני מבקש לשמוע אותם

צופיה שניידר: שלום לכולם

צופיה שניידר:  אני נציגת החד-הוריות ונשים במצוקה באשדוד

צופיה שניידר:  אני בעצמי אם חד-הורית, אני נכת גפיים ואני ברשת הפעילים לחיים בכבוד

צופיה שניידר:       לצערי הרב אתם רבים על ימין ושמאל, ערבי ויהודי, אבל רבותיי, זה לא עובד כך

צופיה שניידר:  גבירותיי, זה לא עובד כך

צופיה שניידר:  אנשים רעבים בשטח

צופיה שניידר:  אני מה-9 באוקטובר מחלקת אוכל לנשים באשדוד, לקשישים ניצולי שואה

צופיה שניידר:  אני מבשלת לדרי רחוב וכל זה מקצבת הנכות שלי כי אף אחד לא מתייחס אליהם

צופיה שניידר:  לי בארנונה אמרו שסך ההכנסה שלי – ואני עדיין לא מקבלת על גפיים – חלקי שתיים, אני מעל הממוצע

צופיה שניידר:  בואו תגידו לי שלילדה שלי בת ה-13 שהבאתי אותה בגיל 42, אחרי סבל, אחרי טיפולי הפריה, שלא מגיע לה לחיות בכבוד

צופיה שניידר:  תגידו לאימא שאתמול כתבה לי שאין אוכל לתינוק שלה

צופיה שניידר:  המיקרו והמקרו לא מעניין

צופיה שניידר:  תפנימו את זה

צופיה שניידר:  אנחנו רעבים ואנחנו רוצים אוכל

צופיה שניידר:  אנחנו רוצים שהילדים שלנו יחיו בכבוד

צופיה שניידר:  אין דבר כה שאימא תגיד אין מלפפון

צופיה שניידר:  רבותיי, אני לא מקנאת בחטופים אבל קינאתי שהם אכלו רבע פיתה כי לי לא היה

צופיה שניידר:  קינאתי

צופיה שניידר:  אמרתי שלפחות יש להם רבע פיתה

צופיה שניידר:  על איזה ביטחון תזונתי אתם מדברים?     בואו נדבר על הרווחה

צופיה שניידר:  10 ימים ביטחון תזונתי לא נכנס, מישהו ודיבר? מישהו יודע כמה ילדים רעבים יש במדינה? נכון שאני מייצגת את אשדוד, אבל יש גם משפחות בקריות

צופיה שניידר:  אני הקמתי שם את כל האשלים, בחיפה ובקריות

צופיה שניידר:  אני הקמתי את הארגון שלי באשדוד

צופיה שניידר:  איפה כולכם? המיקרו, המקרו, הבטן שלי מקרקרת

צופיה שניידר:  תתעוררו לחיים שלכם

צופיה שניידר:  אנחנו החוסן החברתי

צופיה שניידר:  הילדים שלנו ילכו לצבא

צופיה שניידר:  אם הילדים שלנו ילכו לפשיעה, החברה כולה תסבול

צופיה שניידר:  אתם רוצים להיות ניו יורק?     

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  איגוד העובדות הסוציאליות והעובדים הסוציאליים, טלי כלפא

טלי כלפא: אני נציגת איגוד העובדים הסוציאליים ואני מדברת היום מניסיוני כמנהלת מרכז עוצמה שזה תוכנית לטיפול בעוני באור יהודה

טלי כלפא:      	ללשכות הרווחה אין מספיק משאבים לטפל במשפחות החדשות שהולכות להגיע אלינו

טלי כלפא:  המשפחות שהגיעו אלינו בתקופת הקורונה עדיין ממתינות לקבל מינוי של עובדת סוציאלית

טלי כלפא:  אנחנו מתייחסים אליהן רק אם אנחנו מקבלים דיווח מהמשטרה על אלימות במשפחה או אם אנחנו מקבלים דיווח מבית הספר על ילד מוזנח

טלי כלפא:  משפחות שעיקר הצורך הוא צורך כלכלי, לא יפתחו להן תיק ברווחה בגלל שיש עומס כל כך גדול

טלי כלפא:      	במסגרת מיפוי שאני עשיתי באגף שלי, העובדים לא היו מוכנים לשאול את הלקוחות שלהם האם הם זקוקים לסיוע במזון

טלי כלפא:  הם פשוט פחדו ליצור ציפייה אצל הפונים אליהם

טלי כלפא:  עשינו מיפוי רק על סמך מי שפנה לעובדים הסוציאליים ביוזמתו

טלי כלפא:  מתוך 600 משפחות שאיתרנו, וזה לא כולל את הקשישים, רק 170 נהנים מהמיזם לביטחון תזונתי, רק 20 משפחות נהנות מהתוכנית נושמים לרווחה ועוד כ-100 משפחות מקבלות ליווי של מרכז עוצמה

טלי כלפא:  זאת אומרת שפחות מ-30 אחוזים נהנות מתוכניות לטיפול בעוני שנמצאות ברווחה

טלי כלפא:      משפטים בסגנון תגידו תודה שלא מקצצים לכם את התקציב – מנותקים מהמציאות

טלי כלפא:  חלק מהעלות של המלחמה כולל טיפול במשפחות שנקלעו למצב כלכלי

טלי כלפא:  האיגוד הניח תוכניות במשרדי הממשלה לשיקום שירותי הרווחה ומבחינתנו הכדור כרגע בידיים שלכם

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  משה לבון, משנה למנכ"ל משרד הרווחה

ישראל אייכלר:  אולי תשיב לנושאים שעלו כאן

ישראל אייכלר:  תתחיל בעובדים ובעובדות הסוציאליות, נושא רלוונטי למשרד שלך

משה כחלון: ברשות היושב ראש, אני אעבור כל דברים שעלו כאן ואני מקווה שאענה לכל השאלות שנשאלו

משה כחלון:  כמו שאמרת, אני קודם כל חייב להגיב לנושא העובדות הסוציאליות ברשויות

משה כחלון:  הדבר הכי חשוב שהשר נותן לו במה בכל מקום הוא הכבוד לעובדים הסוציאליים, במיוחד לעובדים סוציאליים שנמצאים ברשויות

משה כחלון:  במיוחד

משה כחלון:  בכל דיון של תוספת שצריכה להיות, הוא הנחה את המנכ"ל לעשות בדיקה איזה עובדים סוציאליים צריך יותר לתגבר ולחזק אותם יותר

משה כחלון:  נכון שהעומס הוא עומס גדול בלי כל קשר למלחמה, אבל הרשויות עובדות בצורה מעוררת התפעלות וזה אמור לגבי כל הרשויות

משה כחלון:  אנחנו בקשר עם כל מי שבקשר איתם, שזה עוד עניין בפני עצמו, ו-24/7 נותנים מענה לכל אחד

משה כחלון:  עובדות סוציאליות – גם מהרשויות וגם מהמשרד - עזבו את הבית שלהן והלכו לבתי מלון ושהו שם שבועות ארוכים

משה כחלון:  אם כן, אי אפשר לומר שלא שואלים כי מפחדים

משה כחלון:  שואלים הכול ואנחנו נותנים את מה שיש לנו ביד

טלי כלפא: התכוונתי לכך שהעובד הסוציאלי הוא זה שצריך להרים את הטלפון למשפחה ולשאול אותה האם היא זקוקה והאם היא צריכה

טלי כלפא:  זו שאלה שתחזור אליו כבומרנג

משה כחלון: האמון הרב ששורר בין משרד האוצר למשרד הרווחה הוא בזכות המדיניות של השר ובזכות ההתנהלות של המנכ"ל וראינו את זה לאורך כל שנת 2023 בתוספת תקציב של עוד מיליארד שקלים ואחר כך לגבי המוגבלויות ולגבי המטפלים וכולי

משה כחלון:  אני מאמין שבשנה הקרובה לא ייגעו בנו אלא נקבל תוספות כמו שקיבלנו תוספת בסוף שנת 2023

משה כחלון:      לגבי הכרטיסים של משרד הפנים

משה כחלון:  השר הנחה את המנכ"ל לבדוק את ההיתכנות איך אנחנו לוקחים ומעבירים ואילו קריטריונים יהיו לגבי התקציב הזה, המיזם של מיליארד שקלים ואיך הוא יוכל לעבור דרך המשרד שלנו

משה כחלון:  זה בשיתוף פעולה וביחד עם הרב אריה דרעי

משה כחלון:      לגבי העשייה

משה כחלון:  העשייה לא מסתיימת במספרים

משה כחלון:  העשייה מסתיימת בהרבה חיבורים

משה כחלון:  כמו שחסדי נעמי יודעים וכמו שיודע ארגון לתת, יודע ארגון לקט ויודע ארגון פתחון לב, הדלת שלנו תמיד פתוחה

משה כחלון:  דלתו של השר פתוחה ודלתו של המנכ"ל פתוחה לכל בקשה ולכל שיפור

משה כחלון:  אנחנו באמת משתדלים לתת את הבמה כי כזרוע ביצועית של מדינת ישראל אתם הטובים ביותר

צגה מלקו: הכוונה היא שמיליארד השקלים יעברו ממשרד הפנים למשרד הרווחה?     

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  זה מה שהוא אומר

משה כחלון: זאת ההיתכנות

משה כחלון:       לגבי הערבים

משה כחלון:  חבר הכנסת אחמד טיבי לא כאן

משה כחלון:  ב-15,000 כרטיסים, תוספות שנתנו בתקציב, נתנו דגש מיוחד לעוטף, לקו העימות בצפון ולעוד ישובים ערביים שהצלחנו איכשהו להצמיד אותם לקריטריונים כי ראינו זה נושא מאוד חשוב

משה כחלון:  ערכנו סיורים בכפרים ערביים ולא רק בכפרים ערביים אלא גם בכפרים לא מוכרזים ובזכות העמותות הצלחנו לתת אוכל גם לאנשים שאין לנו שום קשר איתם ואין לנו את מספרי תעודת זהות שלהם וזה באמת היה מבורך

משה כחלון:      עוד דבר לגבי הרשויות הערביות

משה כחלון:  יש כמה רשויות שאפילו קיבלו פטור מהמצ'ינג של המשרד, כמו שכל רשות אמורה לשלם, מכיוון שהסוציו אקונומי שלהן מתחת לאפס

משה כחלון:  מי שיש לו איזושהי רגישות, שידע שאנחנו ממש על זה ועם כל הכוח

משה כחלון:       לגבי המועצה בראשה עומד פרופ' רוני סטריאר

משה כחלון:  חברת הכנסת שאלה מה עם כסף למועצה

משה כחלון:  השר ביקש, כבר לפני למעלה מחצי שנה, חתם על בקשה לאוצר שיהיה כסף למועצה

נעמה לזימי: אתם תומכים בחוק שיעגן את סמכויות המועצה ותקצובה? אגב, זה לא חייב להיות חוק עם השלכות תקציביות גדולות אלא חוק שייתן איזושהי קרקע יציבה

משה כחלון: בחוק נאמר שאנחנו צריכים לדאוג לתקציב

משה כחלון:  אכן ביקשנו

נעמה לזימי: זה לא מה שאני אומרת

משה כחלון: גברתי יותר מפולפלת ממני

ישראל אייכלר: זה בסדר

ישראל אייכלר:  תמשיך

משה כחלון: השר כבר חתם על הבקשה ואכן ביקשנו מהאוצר

משה כחלון:  האוצר עוד לא ענה לנו

ישראל אייכלר: לא תשובה משפטית מהירה אבל אני חייב לומר שלפי החוק מה שמותר לתת למועצה הזאת, זה רק החזר הוצאות

נעמה לזימי: לכן אני אומרת שאולי סמכויות

ישראל אייכלר: את צריכה לעשות שינוי חוק

נעמה לזימי: זה מה שאני שואלת, האם הם תומכים בשינוי חוק כזה

מירב כהן: תקנים מותר להם לתת

מירב כהן:  תקנים יש להם

נעמה לזימי: מגיעים להם תקנים והחזר הוצאות

רוני סטריאר: הבהרה

רוני סטריאר:  החזר הוצאות הוא לחברי הוועדה אבל על המשרד לתת את התקציב לפעולה ואת זה אין עכשיו

קריאה: ואין בחוק

רוני סטריאר: כן

רוני סטריאר:  אין בחוק

משה כחלון: גברתי, לגבי תקנים

משה כחלון:  לפרופ' סטריאר יש 4,000 עובדי רווחה שמכולם הוא יכול לקבל

משה כחלון:  יש לו תקנים וכל אחד עומד לרשותו באהבה ובשמחה גדולה

מירב כהן: אין להם הרבה עבודה

מירב כהן:  הם פנויים

ישראל אייכלר: משפט סיום

משה כחלון: משפט סיום

משה כחלון:  ההמלצות של המועצה הוגשו ולא עלו בקנה אחד

משה כחלון:  זה היה יותר נייר טיוטה שנכתב וזה עוד לא הסתיים יחד עם גורמי המקצוע שבמשרד

ישראל אייכלר: תודה רבה

רונית אנדוולט: לפני שאתה מסכם, אם אפשר לומר משהו

רונית אנדוולט:  אני ממשרד הבריאות וביקשתי להתייחס

ישראל אייכלר: לגבי מה את רוצה להתייחס

רונית אנדוולט: אני רוצה להתייחס לנושא הביטחון התזונתי מהפן של הבריאות

ישראל אייכלר: אני ממש מתנצל

ישראל אייכלר:  אנחנו כבר שעה ושלושת-רבעי בדיון

ישראל אייכלר:  בסדר

ישראל אייכלר:  דקה

רונית אנדוולט: אני קודם כל רוצה להודות לרוני סטריאר על העבודה המאוד חשובה שהוא מרכז

רונית אנדוולט:  אני ראש אגף תזונה במשרד הבריאות

רונית אנדוולט:  אנחנו מדברים היום על חוסן תזונתי וחוסן תזונתי הוא בעצם היכולת של האדם לחיות בכבוד ולבחור את המזון הבריא שלו בצורה הכי קלה שאפשר

רונית אנדוולט:  גם דוח מבקר המדינה שהתפרסם ממש בימים האחרונים מדבר על כך שהפיקוח על המחירים לא תואם את הצורך בפיקוח על מזון בריא

רונית אנדוולט:  צריך לחשוב איך אנחנו דואגים לזה שהמזון הבריא יהיה מפוקח ואולי אפילו מסובסד כך שידם של מרבית האוכלוסייה תהיה משגת בלי שנצטרך לחלק תלושים לחלק גדול מהאנשים

רונית אנדוולט:      אנחנו שותפים למיזם המאוד יפה של משרד הרווחה של מתן תלושים לאוכלוסיות

רונית אנדוולט:  נתנו תלושים של תמ"ל לנשים שלא הצליחו להניק ואנחנו נותנים ייעוץ תזונתי למשפחות האלה כדי שבאמת תוכלנה לעשות מימוש נכון עם הכסף שיש להן

רונית אנדוולט:       הנושא הזה של חלוקת המזון באמצעות עמותות נעשה בצורה מדהימה מבחינת העמותות והיכולת שלהן לתת מזון וגם אנחנו נעזרנו בעמותות עת שמענו על הרבה מאוד מחסור בעקבות המלחמה אבל הדברים האלה, חשוב שינוהלו

רונית אנדוולט:  עשינו מחקר ואנחנו יודעים שיש משפחות שמקבלות חבילות מזון ממספר עמותות ויש כאלה שלא מקבלות בכלל

רונית אנדוולט:  הנושא הזה, ברגע שהוא יהיה מנוהל ואנחנו נדע בדיוק מי האנשים שמקבלים, איזה עמותות נותנות, כמה נותנים ומהיכן, והכול יהיה מנוהל – גם משרד הרווחה ייעזר בזה

רונית אנדוולט:  זה יהיה כלי של משרד הרווחה ולא עוד גוף שאין לנו שום יכולת להיעזר בו

רונית אנדוולט:  כל מי שמקבל חבילת מזון צריך לקבל ייעוץ תזונתי כי בסוף רוצים שאנשים יהיו בריאים

רונית אנדוולט:  אנחנו לא רוצים אנשים שמקבלים חבילות מזון וחוטפים סוכרת בגלל זה אלא באמת אנשים אוכלים אוכל בריא למען הבריאות הנפשית והפיזית שלהם

ישראל אייכלר: תודה רבה

נעמה לזימי: יש לי שאלה לגבי מזון לתינוקות

ישראל אייכלר: לא עכשיו

ישראל אייכלר:  אחרי הדיון דברי איתה והיא תיתן לך את כל הפרטים

ישראל אייכלר:      הוועדה שמעה את הדוח של המועצה לביטחון תזונתי ודנה בבעיות התזונתיות והעוני בזמן המלחמה

ישראל אייכלר:  הוועדה מבקשת לשנות את הקונספציה בנושא הרווחה

ישראל אייכלר:  רווחה של מדינה וקיומה של מדינה – כמו שאנחנו מבינים שצריך ביטחון פיזי, כמו שמבינים שצריך חינוך - ואני לא מדבר רק על אלה למצב של עוני אלא על מניעת העוני מראש

ישראל אייכלר:  לפעמים מותר לחזור לקונספציה של שנות ה-50 וה-60 כאשר מדינת ישראל הייתה מדינת רווחה והבינה שזה שלאזרח יהיה מה לאכול, יהיה לו דיור, לבוש וכל הדברים האלה - זה הדבר הכי חשוב ואחר כך לראות איך עושים את זה כלכלית

ישראל אייכלר:        אנחנו נשמח לקדם את הצעות החוק אם וכאשר יוגשו אלינו לגבי חלוקת מזון עודף לנצרכים בחברות ממשלתיות ולא רק בחברות ממשלתיות אלא היכן שאפשר כמו למשל משרדי ממשלה

ישראל אייכלר:  נשמח לראות את העניין הזה של הרשות למאבק בעוני ואחרי שתגבשו מה בדיוק צריך להיות הוועדה תשמח לדון בזה

ישראל אייכלר:      נמשיך לעקוב אחרי הדיווחים השנתיים של המועצה לביטחון תזונתי

ישראל אייכלר:  את הממצאים שלכם נעלה לאתר הוועדה

ישראל אייכלר:       הוועדה קוראת למשרד הרווחה להגדיל בפרופורציות גדולות מאוד את הסיוע לעמותות שהוכיחו פעילות בזמן המלחמה ולא רק בזמן המלחמה, אלה שאני קורא להן בשם כולל המגזר השלישי

ישראל אייכלר:       הוועדה רשמה לפניה את ההודעה של שר הרווחה שאת תלושי המזון יעבירו בעזרת השם למשרד הרווחה

ישראל אייכלר:      תודה רבה לכולכם

ישראל אייכלר:  ישיבה זו נעולה