ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 137, 2024-01-09 00:00

יוסף טייב: בוקר קשה

יוסף טייב:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט, בנושא: הצעת חוק המועצה להשכלה גבוהה (תיקון מס' 22) (מתן עדיפות בסיוע לתלמידים ששירתו בשירות סדיר או בשירות מילואים), התשפ"ג-2023

יוסף טייב:  הכנה לקריאה שנייה ושלישית, המשך דיון

יוסף טייב:      אנחנו כמובן שולחים תנחומינו למשפחות הנופלים ומתפללים להחלמתם המהירה של הפצועים ולחזרתם במהרה, בבריאות בגוף ובנפש, של החטופים, של כלל החטופים

יוסף טייב:      כהמשך לדיון שהיה בשבוע שעבר בנושא הצעת החוק – מדובר בהצעת חוק ממשלתית ועלו מספר רעיונות לעבות את הצעת החוק ולהוסיף הטבות נוספות למשרתי כוחות הביטחון, משרתי מילואים

יוסף טייב:  ישנם רעיונות רבים

יוסף טייב:  כפי שאמרנו בישיבה הקודמת, קיימות הצעות חוק רבות שטרם עלו לדיון וטרם עלו אפילו בטרומית למליאה

יוסף טייב:  לשם כך, אנחנו נתחיל לדון ברעיונות שיש סביב זה ואחר-כך, נראה ברמה המשפטית, במידה ויהיה אפשר, למזג חלק מהצעות החוק

יוסף טייב:  הצעת החוק של חבר הכנסת מיכאל ביטון ושלי והצעת החוק של חבר הכנסת קינלי טור פז

יוסף טייב:      אני מציע שהיועצת המשפטית תיתן לנו סקירה כללית ונתחיל לצלול לנושא

תמי סלע: אז באמת, בדיון הקודם עסקנו בתיקון של סעיף 25ב לחוק המועצה להשכלה גבוהה, לגבי קרן הסיוע ואמות המידה לחלוקת המענקים על-ידי קרן הסיוע

תמי סלע:  עסקנו בעיקר בכך וכמו שאמרת, עלו גם נקודות נוספות, גם בדיון עצמו וגם בשיח עם המשרדים, שהיה בין הדיון הקודם לדיון הזה

תמי סלע:      אז נתחיל מהשינויים או מהתיקונים המבוקשים לעניין תיקון סעיף 25ב, שגם לא קראנו אותו עדיין, אז אני אגיד ברמה העקרונית ואז נקרא את זה, ואם יש הערות לעניין הזה, נשמע אותן

תמי סלע:      מדובר על כך שלגבי משרתי מילואים, הנוסח היה "משרתים במילואים", ורצינו להבהיר שגם אם מישהו שירת בתקופה סמוכה לתחילת הלימודים, אפשר יהיה לקחת את זה בחשבון, ולכן נתנו לזה ביטוי בנוסח אבל בשיח שהתקיים, הייתה בקשה שזה לא יישאר עמום כפי שזה מופיע כאן אלא לדבר על תקופה משמעותית במהלך השנה שהקדמה לתחילת הלימודים, שכך גם מפרשים את זה היום וזה נשמע סביר, וזאת ההצעה: בסיפא, במקום מה שמופיע כרגע, נאמר: או ששירתו בשירות מילואים תקופה משמעותית בשנה שקדמה לתחילת הלימודים

תמי סלע:  זה לעניין הזה

תמי סלע:      תיקון נוסף או בקשה נוספת שעלתה בשיח זה להתייחס במסגרת ההסמכה, כלומר בסעיף 25ב, גם לסוג השירות, בדגש על שירות כלוחם

תמי סלע:  אני אומר שבעיני הסוגיה הזו נכללת בהסמכה

תמי סלע:  כלומר, ברגע שיש הסמכה באמות המידה להתחשב בשירות, בין אם סדיר או כשירות מילואים, אז אפשר להתחשב גם בלי שנאמר את זה במפורש בתקופת השירות, בסוג השירות, ולתת לזה ביטוי באמות המידה

תמי סלע:      אפשר גם לבוא ולהגיד: התחשבות בסוג השירות, יכול להיות שזה יותר נכון מאשר להגיד סוג מסוים כי אז זה יכול להתפרש כהסדר שלילי, כי יכול להיות שירצו לתת גם לשירות רגיל או גם לתומך לחימה וגם כלוחם, משמעות מסוימת בניקוד שהיא אולי שונה

תמי סלע:  כדאי לשמוע לזה התייחסות אבל אני לא בטוחה שבכלל צריך להגיד את זה במפורש כי אני מפרשת שהסמכות נתונה להביא בחשבון את סוג השירות

תמי סלע:      אז אלה ההערות לעניין מה שמופיע פה כסעיף 1, תיקונים לסעיף 25ב

תמי סלע:  אולי אני אקרא את הסעיף עצמו ואז נשמע אם יש הערות לזה

תמי סלע:      אז הסעיף אומר:     "בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, בסעיף 25ב(א), במקום "ושל תלמידים במוסדות" יבוא "של תלמידים במוסדות", ובסופו יבוא "של תלמידים ששירתו שירות סדיר כהגדרתו בחוק קליטת חיילים משוחררים - -     	אני אומר בסוגריים שההגדרה כוללת גם שירות לאומי ושירות לאומי אזרחי, למרות שכתוב שירות סדיר אבל זה נכלל מכוח ההגדרה

תמי סלע:      	" - - ושל תלמידים המשרתים בתקופת הלימודים בשירות מילואים 	כהגדרתו בחוק שירות המילואים או ששירתו בשירות מילואים  	תקופה משמעותית בשנה שקדמה לתחילת הלימודים

תמי סלע: "     	זה כרגע הנוסח

יוסף טייב: חבר הכנסת מיכאל ביטון, בתחילת דבריי לא היית ואמרתי שכרגע אנחנו דנים בהצעת חוק ממשלתית, ושבדיון הקודם העלינו את האפשרות לעבות את הצעת החוק הממשלתית, וכמובן ובהמשך, בכפוף לאפשרויות המשפטיות שכפופות לכך, נמזג את הצעות החוק הפרטיות שלך, שלי, שאולי חשוב להגיד שגם חתומים עליה 85 חברי כנסת, והצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת טור פז

יוסף טייב:  כמובן אתן לך להתייחס בהמשך

יוסף טייב:      חבר הכנסת מרדכי ביטון, בבקשה

מאיר כהן: יש ממשלתית ושל מיכאל, שהן אותו דבר

מיכאל ביטון: אני אסביר

מיכאל ביטון:  היושב-ראש, קודם כל לחזק אותך שהנושא הזה באופן אינטנסיבי פה על שולחננו ביחד

מיכאל ביטון:  לא חיכינו לממשלה

מיכאל ביטון:  החוק שהגשנו כבר לדברתי למעלה מחודש זמין לחקיקה

מיכאל ביטון:  הממשלה בוששה ונזכרה להביא חוק באיחור אבל לא לקחה אפילו את החוק המפורט שלנו והביאה משהו תמציתי, ועכשיו אנחנו הולכים לשפר את החוק של הממשלה

מיכאל ביטון:       כמובן שהחוקים שלי ושלך צריכים להתמזג עם החוק הממשלתי, אנחנו לא צריכים לוותר על הדבר הזה וגם החוק של קינלי, שמשלים את ההיבט של מימון מלגה למילואימניקים, ואנחנו צריכים להביא חוק טוב

מיכאל ביטון:  עלו פה הערות משמעותיות שלא אנחנו חשבנו עליהם ולא הממשלה

מיכאל ביטון:  למשל, סטודנט שאומר: אני כבר לא יכול ללמוד השנה

מיכאל ביטון:  התחלתי, אני אשתחרר במרץ או אפריל, אני לא רוצה ללמוד השנה

מיכאל ביטון:  מה אני מקבל מהמדינה על זה שהפסדתי שנת לימודים? אז אם ניתן לאלה שימשיכו ללמוד השנה מלגה, אנחנו צריכים לשמור לו את המלגה שנה או שנתיים קדימה

מיכאל ביטון:  אנחנו צריכים לחשוב על כל פרט

מיכאל ביטון:      סוגיית האכיפה מול מוסדות אקדמאיים פרטיים לא קיימת גם בחוק שלנו כי החוק שלנו עוסק במימון

מיכאל ביטון:  אנחנו צריכים להסמיך את המל"ג לאכיפה נחושה מול מוסד אקדמאי פרטי שלא נתן את הסיוע וההטבות שאנחנו נדרוש בחוק שלנו

מיכאל ביטון:  הדבר הזה עוד לא בא לידי ביטוי

מיכאל ביטון:  הסנקציה היחידה, ויגידו גם אנשים המל"ג והוות"ת, זה עיכוב של סמכויות למתן תארים במקומות האלה, זו הסנקציה היחידה

מיכאל ביטון:  יש סנקציה כזאת - -     

איסר הראל: אני יכול להקריא את כולן

מיכאל ביטון: אני יודע, בדיוק עמדתי להגיד לך את זה

מיכאל ביטון:  אני יודע שיש בסוגיות קודמות את האפשרות לסנקציה בסוגיה של סמכויות של מתן קרדיט אקדמי במקומות האלה אבל אנחנו רוצים לעגן את זה מפורשות בסוגיית המילואים והסטודנטים במילואים או לייצר זיקה ישירה בין הסנקציות הקיימות לדבר הזה לתקופה הזאת

מיכאל ביטון:      אנחנו צריכים לשפר את החוק

מיכאל ביטון:  ואתה יודע מה? אולי זה לא יתכן שיעברו עוד שבועות, זה לא לגיטימי הדבר הזה

מיכאל ביטון:  אנחנו צריכים ביום ראשון לקבל פטור מהנחה לחוקים הפרטיים, לאשר אותם ולגמור בשבוע הבא את החוק הזה, שייכנס לתוקף

מיכאל ביטון:  יהיה עוד מחסום שהאוצר יגיד: אין לי, יש לי

מיכאל ביטון:  האוצר אמר: יש לי תשעה מיליארד שהוא יאשר אותם רק בסוף תקציב 24

מיכאל ביטון:  אין לנו בעיה שנכתוב שזה ייכנס לתוקף במרץ, אחרי תקציב המדינה שיתוקן ל-24 אבל הוודאות, מעבר להצהרות, כי מה שעשינו היום עבור הסטודנטים במילואים זה אגדות

מיכאל ביטון:  החוק שלנו לא בתוקף, החוק בממשלתי לא בתוקף ותכנית העבודה של שר האוצר ושר הביטחון למען מילואימניקים בכלל וסטודנטים במילואים שהוצגה בשווי תשעה מיליארד – 90% ממשנה לא ייכנס לפעילות עד סוף תקציב 24

מיכאל ביטון:  הדבר הזה לא לגיטימי

מיכאל ביטון:      היעד שאני מבקש ממך, היושב-ראש, שנביא את החוק שלנו ושל משה טור פז והממשלתי משופר עד סוף שבוע הבא

מיכאל ביטון:  אם צריך שהכנסת תעבוד בלילות, נעשה לילה לבן

קריאה: אתם יודעים לעשות את זה

מיכאל ביטון: נכון

מיכאל ביטון:  אני סומך עליך

מיכאל ביטון:  תודה רבה

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, תודה קודם כל על ההזדמנות, ותודה לחברי מיכאל ביטון על הדאגה המשותפת של כולנו לאנשי המילואים, וספציפית לסטודנטים

משה טור פז:  בעיני, יש אמירה מאוד חזקה של ועדת החינוך כאן ושל כנסת ישראל

משה טור פז:       מיכאל עמד בצורה מדויקת על הפער בין התהליכים שאנחנו עושים כאן, בכנסת, לבין מה שרואה בפועל המילואימניק הסטודנט בשטח, וכרגע הוא לא רואה כמעט כלום באמת

משה טור פז:  ולכן, אני מצטרף לבהילות

משה טור פז:      אני רוצה להוסיף עוד שהסיבה שעמדתי ואני באמת מגיש את החוק שעוסק במימון שכר לימוד לסטודנטים במילואים הוא שבסוף, החוק הקיים, מה שעד היום דיברנו וגם אישרנו כאן, של "ממדים ללימודים", נוגע לפלחים מתוכו

משה טור פז:  כשאתה סופר 70,000 סטודנטים במילואים ואתה בודק כמה מתוכם קיבלו, אתה מגלה המון אוכלוסיות שלא קיבלו

משה טור פז:  קודם כל, כל מי שלא היה לוחם – יש הרבה סטודנטים שלא היו לוחמים אבל הם נמצאים 80,90, ו-100 ימים עכשיו במילואים

משה טור פז:  כלומר, שנת הלימודים שלהם הלכה

משה טור פז:  זה שהם לא לוחמים, זה בסדר אבל הם לא לומדים

משה טור פז:  שנית, עוד כל מיני שנפלו בין הטיפות, כאלה שהיו לפני החוק ועוד ועוד מקרים - -     

מיכאל ביטון: כי הם מבוגרים, שלא חל עליהם "ממדים ללימודים"

משה טור פז: נכון

משה טור פז:  אתה מגלה עשרות-אלפי סטודנטים במילואים שבסוף לא דאגו להם

משה טור פז:  ולכן, בעיני, השאיפה של הוועדה – היה לנו דיון ביום ראשון, בסיור של ועדת החינוך, שדיברנו עם נציגי משרד החינוך ואמרנו להם: חברים יקרים, אל תגידו לנו כמה אתם עובדים, תגידו לנו מי נפל, איזה תלמידים לא קיבלו

משה טור פז:  אז המחויבות של הוועדה הזאת צריכה להיות שלא יהיה סטודנט במילואים השנה, התשפ"ד, שלא נסייע לו כלכלית מיידית, וכמה שיותר

משה טור פז:  תודה

יוסף טייב: אני רוצה להוסיף עוד שתי נקודות שלא עלו פה: נשות המילואים ופצועים

מיכאל ביטון: וכחות הביטחון האחרים, זה משרד ראש הממשלה

יוסף טייב: זה נושא שצריך להיכלל גם בהצעת החוק והנקודות האלה יעלו לדיון

מיכאל ביטון: ונשות אנשי הקבע ואנשי הקבע, והגברים, בני זוג של נשות קבע

יוסף טייב: נצלול לתוך כל זה

יוסף טייב:      תת-אלוף במילואים בני ארי, קמל"ר, בבקשה

מירב בן ארי: בוקר טוב לכולם

מירב בן ארי:  אני שמח על ההזדמנות, שסוף סוף הדברים האלה מתוקנים ונכנסים בחקיקה

מירב בן ארי:  אני מצטרף לדברים שנאמרו פה קודם

מירב בן ארי:  החשיבות של הדבר הזה, שמייחסים לו הסטודנטים בשטח היא אדירה

מירב בן ארי:  אנחנו ביצענו בשבוע שעבר מפגש עם כל נשיאי האוניברסיטאות והמכללות עם סטודנטים לוחמים בעזה, והנושא עלה שם בצורה מאוד-מאוד משמעותית, ויש לו חשיבות גדולה מאוד בצירוף המל"ג, שהצטרף לכל המהלך הזה

מירב בן ארי:      אנחנו רואים בהחלטת הממשלה האחרונה התקדמות גדולה מאוד

מירב בן ארי:  יש פה אמירה מאוד משמעותית

מירב בן ארי:  אני מבין שאנחנו מחכים לאישור התקציב כדי שלעסק הזה יהיה גם מנגנון פרקטי אבל אני מבין שזה נוסע הרבה על המסילה

מירב בן ארי:  כמובן שאנחנו מברכים מאוד על הכנסת התיקונים בחקיקה, גם בהקשרי ה - - - וגם בהקשרי הקריטריונים, ואנחנו נשמח מאוד לראות את הדבר הזה קורה כמה שיותר מהר

מירב בן ארי:      אני מבין שיש הרבה יוזמות והרבה רעיונות לחקיקה אבל יש גם משמעות לזמן

מירב בן ארי:  זאת אומרת, באיזה שהוא מקום צריך להגיד שהאויב הכי גדול של הטוב מאוד זה המצוין, וצריך להעביר את ההחלטה כי הסטודנטים מתחילים ללמוד עכשיו

מירב בן ארי:  בחלק מהמוסדות כבר התחילו

מירב בן ארי:  משרתי המילואים בתהליכי שחרור כאלה ואחרים

מירב בן ארי:  כולנו תקווה שבמהלך הזמן הקרוב נדע לשחרר יותר ויותר משרתי מילואים סטודנטים למוסדות הלימוד וללימודים האקדמיים

מירב בן ארי:  צריך לראות שהם מקבלים את הדברים האלה והם לא מחכים להם באיזה תהליך חקיקה שמתעכב

מירב בן ארי:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  התייחסות המל"ג – יוסי או עמרי?     

מאי גולן: לגבי הנוסח – אנחנו מתייחסים לסיפא – כתוב פה היום: או ששירתו בשירות מילואים בתקופה הסמוכה לתקופת הלימודים

מאי גולן:  אז אולי בתקופה של שנה מיום פתיחת שנת הלימודים, יוסי?     

אורי סבג: לפני

אורי סבג:  העניין הוא שבאמת המלגה, כשהיא תיפתח, אנחנו רוצים לקחת שנה אחורה ולבחון את שנת הלימודים, כפי שדיברנו, אז אפשר טיפה יותר לחדד את זה שזה יהיה שנה אחורה מפתיחת שנת הלימודים

אורי סבג:  זו ההצעה

יוסף טייב: אני מציע שאולי נדון גם בנושא של אנשי מילואים שכרגע לא לומדים או לא נרשמו אבל רוצים להירשם בשנה הבאה

יוסף טייב:  לצורך העניין, ההכנות שלהם לקראת הרישום ולקראת ההתארגנות שלהם למבחני כניסה וכולי נפגעת כרגע, והנושא הזה לא עלה על סדר היום ואני חושב שזו נקודה חשובה

מיכאל ביטון: כן

מיכאל ביטון:  הרבה רפואנים פנו אלינו ועוד אחרים שפשוט כל תהליך המיון שלהם נפגע או גם כאלה שהולכים לסיים משפטים, שצריכים להתארגן

מיכאל ביטון:  זה פוגע לא רק באם למדתי או לא למדתי שנה א',ב',ג' אלא בתהליכי קבלה

מיכאל ביטון:  ואז יכול להיות שנחשוב שכל אותה קבוצה שעשתה איקס ימים מילואים תהיה זכאית להטבות מסוימות, בין אם הם ניצלו את זה בשנת הלימודים הקרובה או ינוצל בשנה הבאה

מיכאל ביטון:  ניתן לכולם את האפשרות ליהנות מההטבות שלנו גם שנה אחת קדימה, וזה יחסוך לנו לגבי אלה שלא הספיקו להירשם ורצו להירשם או נפלו בין הכיסאות

מיכאל ביטון:  אתה יודע, למשל האוניברסיטה הפתוחה, זה קצב אחר, זמנים אחרים

מיכאל ביטון:  יש כל מיני דברים מיוחדים פה

תמי סלע: צריך אולי להגיד שמה שחל על הסטודנטים במוסדות, לא יחול על מישהו – זאת אומרת, זה נכון שגם פה יש פגיעה כי קורס פסיכומטרי או השלמות שהם צריכים לעשות והם תנאי לרישום ואנשים נמצאים במילואים ולא יכולים לעשות את זה, ברור שזה יכול לגרום להם להפסיד שנה, זו סוגיה בפני עצמה אבל זה לא יחול כרגע כי אם זה כל ההטבות וההתאמות לסטודנט והם עדיין לא נרשמו כסטודנטים אז גם קרן הסיוע לא יכולה להעניק להם מענקים וגם ההתאמות - -     

משה טור פז: אבל מי יקבע שמי שנרשם עד תאריך מסוים יהיה זכאי למה שכתוב בחוק הזה? זה דבר שאפשר לעשות

משה טור פז:  מוסד אקדמי כהגדרתו בחוק וכולי

מיכאל ביטון: לא שנרשם בעבר

משה טור פז: ירשם

מיכאל ביטון: נניח שהמלחמה מנעה ממנו תהליכים ואז עד אוקטובר 24, כל מי שהיה מילואימניק בהגדרה שלנו ונרשם לאקדמיה בשנה הזאת, עד אוקטובר 24, יהיה זכאי להטבות, למה שיש או עבור השנה הזאת שתסתיים בספטמבר 24 או שתתחיל באוקטובר 24

מאי גולן: הוא נרשם והתקבל ללימודים במוסד? הוא כבר סטודנט?     

מיכאל ביטון: יכול להיות שהיום הוא מישהו שרצה להיות סטודנט והמלחמה הזאת הרסה לו הכל

מיכאל ביטון:  הוא לא עשה פסיכומטרי והוא לא נרשם והוא גם לא יודע מה עתידו

מיכאל ביטון:  הייתה לו מעין שנת הכנה

מאי גולן: איזה חוק חל עליו כרגע, הוא לא סטודנט כרגע

תמי סלע: יכול להיות שאולי רישום מאוחר כי אני יודעת שמועד רישום זה מפברואר עד אפריל

מיכאל ביטון: לעניין החוק יירשם סטודנט משרת מילואים כמי שנרשם עד סוף אוקטובר 24, ואז יקבל הטבה

משה טור פז: עד סוף 2024, אפילו עד דצמבר 24

מירב בן ארי: יוסי, אם אפשר רק להתייחס לנושא הזמן כי אוקטובר 24 זה פשוט לא מספיק

מיכאל ביטון: דצמבר?     

מירב בן ארי: לא

מירב בן ארי:  קודם כל צריך להגיד שכל משרתי המילואים יעשו עוד שירות סבב לחימה משמעותי מאוד גם בתוך שנת 24, שלפחות - -     

מיכאל ביטון: לא, אני לא חושב שהבנת פה את הבעיה

מירב בן ארי: לא, הבנתי אבל אני אומר - -     

מיכאל ביטון: אנחנו מדברים על משרת מילואים שהוא עדיין לא בסטטוס של סטודנט, ושנפגעה לו הזכות להיות בסטטוס של סטודנט בשל המלחמה

מירב בן ארי: כן, הבנתי

מירב בן ארי:  לכן הייתי ממליץ שזה יהיה אוקטובר 25, כי אני מבין שיהיו כאלה שגם במהלך השנה הקרובה, יהיו להם כל מיני תופעות אחרות ומחשבות אחרות, ולא הייתי רוצה לקחת מהם את ההזדמנות

מירב בן ארי:  ולכן, אני מציע, כי אני גם לא יודע להגיד איפה זה יפגוש אותנו – כן אירוע בצפון, לא אירוע בצפון, שניתן לאנשים האלה את המגיע להם גם בעוד שנתיים

מיכאל ביטון: צריך לשקול את מה שאתה אומר

מאיר כהן: אני רק צריך להשכיר לכולם, וכדאי שנזכיר את זה כל פעם: אנחנו מדברים על סטודנטים באקדמיה

מאיר כהן:  אני מקבל פניות של עשרות חיילים במילואים שהם לא סטודנטים באקדמיה אבל הם הלכו ללמוד להיות חשמלאים, הלכו ללמוד להיות מכונאים, זה קורס של 10 חודשים של שנה, והם לא נכללים בזה, אף אחד לא משלם על זה

קריאה: הם נכללים

קריאה:  בהחלטת הממשלה האחרונה זה נכלל

איל הנס: אני אתייחס גם אליך אבל ברשותכם - -     

מאיר כהן: לא, אלי אל תתייחס אלא לאנשים שבאתי להשמיע את קולם, אז תגיד לי שזה בסדר ואני אעזוב אותך

איל הנס: אני ראש אגף חיילים משוחררים במשרד הביטחון

איל הנס:  ראשית, אני מוטרד ואני אסביר למה אני מוטרד - -     

מאיר כהן:  תענה לי, ממה אתה מוטרד?     

איל הנס: שנייה, אני גם אענה לך, חבר הכנסת

מאיר כהן: אנחנו צריכים להיות מוטרדים

איל הנס: תנו לי רגע, ברשותכם, להגיד אמירה ואחר-כך אני מבטיח שאענה על הכל

איל הנס:  אני מוטרד, ואני אסביר למה אני מוטרד: עולות פה יוזמות ברוכות אבל מונחת כרגע הצעה ממשלתית ששנה שלמה אנחנו מגלגלים מול המל"ג

איל הנס:  אני מוטרד מזה שאם זה לא יעבור ותיפתח המלגה של המל"ג, תהיה פה קבוצה של אנשים שאין פה מישהו שיושב בחדר שיגיד שלא מגיע לה לדעתי, וזה החיילים ומשרתי השירות הלאומי-אזרחי שלא יקבלו תעדוף ואנשי המילואים כי אנחנו עכשיו רוצים להכניס - -      

יוסף טייב: אז בוא אני ארגיע אותך כי הדברים לא רלוונטיים, כי כרגע יש אישור ממשרד המשפטים, לתת את התעדוף לשנה הזאת

איל הנס: אני לא בטוח שיש לזה אישור - -     

יוסף טייב: אנחנו עובדים כרגע לשנה הבאה

סחר בין-לאומי): - - -      

אלחנן פלהיימר: יו"ר הוועדה, זה היה בשנה שעברה, לא בשנה הזאת

יוסף טייב: שנייה חברים, תודה

מיכאל ביטון: אתה יודע, איל, כל אחד מוטרד ממה ש

מיכאל ביטון:  אתה מוטרד מחוק שרץ פה באוויר שנה והוא טוב

מיכאל ביטון:  אנחנו מוטרדים ממלחמה שלא עשו חוק לסטודנטים במילואים

מיכאל ביטון:  כל אחד מוטרד מהמוטרדות שלו

מיכאל ביטון:  אנחנו מחברים מוטרדויות אבל לא נקל עליך במוטרדות שלך אם הממשלה ומשרד הביטחון, שאתה נציגו, לא יקל עלינו במוטרדות שלנו

מיכאל ביטון:  הדדיות זה על הכל

איל הנס: החלטת הממשלה שרק השבוע התקבלה מדברת על – ואני מזכיר לכם: 100% מימון למשרתי מילואים שמשרתים כלוחמים

איל הנס:  30% מימון בשנת התשפ"ד לכל השאר, כולל גם המכללות הטכנולוגיות, וזו התשובה אליך

איל הנס:  כולל המכללות הטכנולוגיות, כשאני מזכיר שבתוך חוק חיילים משוחררים, שהם קבוצה חלקית – הם מקבלים מימון של 90% ממילא

מאיר כהן: עדיין זה לא

מאיר כהן:  תגיד לי, שאוכל לענות לאותם חבר'ה מהכשרות מקצועיות

איל הנס: מי שלומד הנדסאי חשמל במכללה טכנולוגית - -      

מאיר כהן: תקשיב, אני מדבר ברור – הכשרות מקצועיות

מאיר כהן:  אני לא רוצה להיות סטודנט לביולוגיה, אני רוצה להיות מכונאי

מאיר כהן:  זה עולה לי כ-20,000 שקלים להיכנס היום לקורס הכשרה מקצועית

מאיר כהן:  האם יש לזה התייחסות?     

איל הנס: משרד העבודה אמור לעשות את הדבר הזה, בוודאי

איל הנס:  אתה מכיר יותר טוב ממני, חבר הכנסת

איל הנס:  זה תקציב במסגרת החלטת הממשלה - - -     

מאיר כהן: אז אני אגיד לך: משרד העבודה עושה את זה רק עם אנשים שעובדים אחרי הצוהריים

מאיר כהן:  אני שואל האם אנשים בהכשרה מקצועית, אתה יודע על כוונה להכניס אותם? אני לא מעמיד את זה כתנאי

מאיר כהן:  אתה צודק במידה לא מבוטלת שאם שני החוקים האלה חוברים להם – דיינו, אבל תחשבו שיש אוכלוסיות כאלה שנצטרף לפתור את הבעיה

מירב בן ארי: זה בתוך החלטת הממשלה, כן

מירב בן ארי:  הייתי שם, ראיתי ושמעתי

מירב בן ארי:  אני יחד איתך בעניין הזה

מיכאל ביטון: בואו נעשה הבהרה: אדם הלך ללמוד להיות שף, יקבל מענק? לא מכללה של הנדסאים

מירב בן ארי: אני לא בקי בלימודי בישול, אני לא יודע להגיד לכם אבל הכשרה מקצועית כן

מיכאל ביטון: לא רק במכללות טכנולוגיות

מירב בן ארי: הכשרה מקצועית במשרד העבודה כן

מיכאל ביטון: מצוין, רק נרצה בכתב את ההבהרה הזאת

יוסף טייב: אנחנו רוצים לקבל התייחסות לגבי תחולת האישור לשחרר את קרן הסיוע למי ששירת בצה"ל או במילואים

יוסף טייב:  אם אני זוכר נכון, ובדרך כלל הזיכרון שלי לא מטעה אותי, בישיבה הקודמת נאמר שמשרד המשפטים נתן אישור לקרן הסיוע – בסדר, אני אתן לך להתייחס, בואי תחדדי את הדברים

הדיל יונס: אני מייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים

הדיל יונס:  שלום

הדיל יונס:  אני אבהיר: בישיבה הקודמת הסברנו שבשנה הקודמת ניתן אישור לפעול מבלי לקדם תיקון החקיקה מהטעם שהתיקון לחוק המל"ג, סעיף 25ב, עבר ואושר בוועדת שרים לחקיקה והיה בשלבים מתקדמים והיה צריך רק לקבוע אותו לדיון בוועדה

הדיל יונס:  מהטעם הזה, המשנה ליועצת המשפטית לממשלה הסכימה שימשיכו לפעול כי היינו באמת בשלבים מתקדמים בחקיקה

הדיל יונס:  לשנה הזו לא התקבלה שום פנייה במשרד המשפטים לבחון אם ניתן בנסיבות הקיימות לפעול עוד שנה מבלי לקדם את החקיקה

הדיל יונס:  כאמור, גם בדיון הקודם הסברתי שהחקיקה נדרשה כדי לתת מענה לסוגית הסמכות של מל"ג-ות"ת לתעדף חיילים בשירות סדיר ובמילואים לצורך קבלת מענקים מקרן הסיוע

יוסף טייב: יוסי, מתי אמורה להיפתח לשנה החדשה קרן הסיוע?     

אורי סבג: הצפי הוא כרגע לקראת סיום הפיקוחים, בין אמצע ינואר לתחילת פברואר

יוסף טייב: אוקי

יוסף טייב:  הערות לסעיף 1 שקראנו? יש פה מישהו מור"ה? בבקשה דבורה

דבורה מרגוליס: לעניין המשפטי – יושבת היועצת המשפטית של האוניברסיטה העברית, שהיא גם מייצגת את ור"ה

דבורה מרגוליס:  לעניין הכללי, מן הסתם, אתם מבינים שאנחנו לא מתנגדים, נהפוך הוא, ואף מברכים

יוסף טייב: אלחנן, יו"ר התאחדות הסטודנטים, התייחסות שלך בבקשה

אלחנן פלהיימר: בוקר טוב

אלחנן פלהיימר:  תודה לך שוב, יו"ר הוועדה

אלחנן פלהיימר:  כיף לראות שהוועדה מתכנסת באופן קבוע סביב הנושא הזה מדי שבוע

אלחנן פלהיימר:  אני אתזכר מה שאמרתי בוועדה הקודמת: מה שקרה, שבמהלך כל השנים האחרונות קרן הסיוע, מלגת משרד החינוך, כל אחד מכיר את זה בשם אחר, היו קריטריונים לסטודנטים ששירתו בצה"ל

אלחנן פלהיימר:  ומה שקרה, שלפני שנתיים התקבלה חוות דעת של משרד המשפטים, שאומרת שלא ניתן יותר לתת את התעדוף בקריטריונים למי ששירת בשירות מלא

אלחנן פלהיימר:  בעקבות זה, אנחנו התחלנו בשנה שעברה לקדם את כל נושא החקיקה יחד עם חבר הכנסת קינלי טור פז ושר החינוך והקמל"ר והרבה-הרבה גורמים אל מול המל"ג, וזה משהו שהתגלגל הרבה זמן

אלחנן פלהיימר:  בפועל זה אומר, וזו נקודה שחשוב לחדד: אני חושב שהצעות החוק הנוספות שמונחות על השולחן הן מאוד חשובות, פשוט אם עכשיו לא נקדם את ההצעה הנוכחית אז הסטודנטים ששירתו בשירות סדיר השנה לא יהיו זכאים לקריטריונים

אלחנן פלהיימר:  אנחנו מדברים פה על מלגה שבפול שלה יש למעלה מ-100 מיליון שקלים, ואם הסטודנטים לא יהיו זכאים לקריטריונים, אז ככל הנראה הם לא יקבלו אותם

אלחנן פלהיימר:  זאת אומרת, בהסתכלות שלנו צריכים קודם כל, בראש ובראשונה לאשר את זה כי הם ידפקו מזה פשוט בצורה ישירה, ובמקביל לזה כמובן ללחוץ על הצעות החוק הנוספות, שהן חשובות מאוד, בטח ובטח בתקופה הזאת אבל דבר אחד לא סותר את הדבר השני, ובהסתכלות שלנו אין סיבה לעכב את כל הצעת החוק הזאת, על כלל תיקוניה, בגלל המצב

אלחנן פלהיימר:  זאת אומרת, זה בסופו של דבר יהווה פגיעה ישירה בסטודנטים שמשרתים ופשוט חבל

מיכאל ביטון: כמה זמן היה למשרד הביטחון להביא את תיקון החוק הזה?     

אלחנן פלהיימר: מה שקרה, שאנחנו - -      

מיכאל ביטון: לא, אתה כל-כך לחוץ על התיקון הזה

מיכאל ביטון:  כמה זמן הוא מחכה על איזה מדף מאז שהוסכם שהגיע תיקון כזה?     

אלחנן פלהיימר: קצת לפני שהכנסת יצאה לפגרה, בערך חודש לפני

אלחנן פלהיימר:  ישבנו בזמנו עם - -     

מיכאל ביטון: לא, מאז שמשרד המשפטים דרש תיקון כזה

מיכאל ביטון:  מאז שהוא נתן להם אישור

אלחנן פלהיימר: אז אגלה לך סוד: זה היה לא בממשלה הזו, זה היה בממשלה הקודמת

אלחנן פלהיימר:  שרת החינוך הייתה יפעת שאשא ביטון, אז משרד המשפטים אמר להוריד את הקריטריונים, אנחנו הצלחנו מול משרד המשפטים להשיג הארכה - -     

מיכאל ביטון: ועברה שנה מאז

אלחנן פלהיימר: - - נכון

אלחנן פלהיימר:  ובמהלך השנה הזו עבדנו על זה

אלחנן פלהיימר:  הלוואי שהכנסת הייתה מחוקקת מהר יותר

תמי סלע: זה עבר בדיון בקריאה ראשונה

מיכאל ביטון: אז אנחנו נעכב את החוק הזה שבועיים - -     

אלחנן פלהיימר: אבל אז הסטודנטים לא יהיו זכאים לקרן הזאת

מיכאל ביטון: אין אחד שלא יקבל

מיכאל ביטון:  לא השבועיים האלה יגרמו לעוול, לא השבועיים האלה

אלחנן פלהיימר: בסדר, אנחנו הזהרנו

מיכאל ביטון: השנה שלא הביאו את התיקון, זה מה שהיה צריך לעשות

אלחנן פלהיימר: שוב, היה צריך להביא את זה לפני שנתיים

אלחנן פלהיימר:  זה שהמשרד המשפטים בכלל מביא חוות דעת כזאת, שאומרת שסטודנטים שבמילואים לא זכאים להעדפה מתקנת על-פני אוכלוסיות אחרות, זה בושה וחרפה, וזה מה שהוביל אותנו למצב הזה

אלחנן פלהיימר:  זה קודם כל בושה וחרפה

אלחנן פלהיימר:  אז בואו נפעל לתקן את זה כמה שיותר מה כדי שהם לא ידפקו

אלחנן פלהיימר:  זה הביזיון פה

מיכאל ביטון: יש עוד בושה וחרפה, שהמלחמה היא 95 יום והפעולה הראשונה החקיקתית למען סטודנטים במילואים זה חוק שהיה אפשר להביא לפני שנה

מיכאל ביטון:  זו עוד בושה וחרפה

מיכאל ביטון:  אז אנחנו נחבר את כל הבושות לפתרון, ואף אחד לא יספר לנו שהשבועיים האלה זה מה שיציל את המדינה

מיכאל ביטון:  אז אני אומר לך שתהיה רגוע, אנחנו נדאג שלא תהיה פגיעה באף אחד בתיקון החקיקה הזה, שהיה צריך להיות לפני שנה

אלחנן פלהיימר: הלוואי

אלחנן פלהיימר:  תודה רבה

הדיל יונס: אני רק אדייק שמשרד המשפטים אף פעם לא אמר שלוחמים או מילואימניקים או משרתים אינם זכאים אלא אמרנו שמשפטית צריך מקור סמכות והצענו את התיקון לחקיקה

יוסף טייב: תודה רבה

תמי סלע: כדי להתקדם, התייחסות לעניין הנוסח – גם את ההתייחסות לצורך בסעיף ההסמכה, להתייחס לסוג השירות או שהם מסכימים שאין צורך לומר את זה במפורש וזה קבוע בסמכות? זו נקודה אחת

תמי סלע:      נקודה שנייה שלא אמרתי קודם ואשמח גם להתייחס אליה והיא עלתה בדיון הקודם, בהמשך לדברים של חבר הכנסת טור פז, לגבי הצורך שבסוף הרבה מהחיילים יקבלו ממקור כזה או אחר – עלה פה העניין של התחשבות בקבלת מלגות או סיוע ממקורות אחרים, שבסופו של דבר היום גם יש חוק שקובע שמוסד יכול לבקש הצהרה של מבקש מלגה אם הוא מקבל ממקורות אחרים אבל אם כמו שנטען פה, הם לא רואים את עצמם מוסמכים, אולי כדאי להגיד את זה במפורש כי יש כל מיני מלגות ומקורות סיוע למיניהם וכדי שזה באמת יתחלק בצורה שתיתן מענה להרבה מהסטודנטים הזקוקים לסיוע, יכול להיות שזה משהו שכן חשוב שיקחו אותו בחשבון

תמי סלע:  אז לשתי הנקודות האלה, כדי שנוכל להתקדם לדברים הבאים, אשמח להתייחסות

יוסף טייב: עמרי, ההתייחסות שלך

מאי גולן: קודם כל, לגבי הנוסח שהקראנו כולל התיקון שעליו דיברנו לגבי התקופה – הוא מקובל כמו שהוא ואנחנו לא חושבים שיש לגעת או לתקן או להוסיף לו דברים

מאי גולן:       לגבי חוק מרשם מלגות, מה שדיברת עליו – האחריות היא על משרד החינוך לעשות את המעקב והיישום

תמי סלע: נכון שהחוק עצמו הוא תחת אחריות משרד החינוך אבל החוק אומר שכל גורם שמחלק מלגה רשאי לבקש ממבקש המלגה שיצהיר אם הוא מקבל ממקורות אחרים

תמי סלע:  אנחנו שמענו עד כה שלגבי קרן הסיוע, אתם לא מתחשבים וגם לא שואלים האם יש סיוע ממקורות אחרים

תמי סלע:  בסופו של דבר, התקציב מוגבל ויש אנשים שמקבלים אולי ממקור אחר, אז למה שלא תהיה התחשבות בזה האם זה מיושם מה שכתוב בחוק? בסופו של דבר, זה לשיקול דעתו של מחלק המלגות אבל יש הסמכה לעשות את זה

מיכאל ביטון: אבל לך אני אומר, היועצת המשפטית, איך זה נראה? סטודנט או סטודנטית מגישים 20 בקשות מלגה

מיכאל ביטון:  כשהוא הולך אליו, הוא לא יכול להגיד קיבלתי שתי מלגות אחרות

מיכאל ביטון:  הוא הגיש, אין לו ודאות

מיכאל ביטון:  ואז, חס ושלום הוא יגיד לו: אני הגשתי לארבעה מקומות אבל אני לא יודע אם אני אקבל?     

יוסף טייב: לא, אז בזמן ההצהרה - - - אם הוא קיבל או לא קיבל

מיכאל ביטון: המלגות האלה לא משולמות מראש אלא בדיעבד או על בסיס הוצאה

מיכאל ביטון:  זאת אומרת, בשלב ההגשה שלו, להגיד לו: תגיד ממי עוד קיבלת, לא תמיד הוא יודע

מיכאל ביטון:  זה אי ודאות

יוסף טייב: בסדר, הוא יצטרך להגיד מה שהוא יודע בזמן ההצהרה

מיכאל ביטון: זה לא כלי אפקטיבי, גם אם הוא קיים בחוק

יוסף טייב: יוסי, בבקשה

אורי סבג: הסיבה שלא מבקשים לדעת בכלל אם יש רישום למלגות אחרות או קבלת מלגות אחרות היא בגלל העובדה שאין לנו יכולת באמת לאכוף ולפקח, כפי שאמרנו גם בדיון קודם

אורי סבג:  כלומר, מדובר במערכי מלגות במדינת ישראל של פילנטרופיה, תורמים ומוסדות אקדמיים והיכולת שלנו לעקוב אחרי דבר כזה היא מוגבלת מאוד עד בלתי אפשרית

תמי סלע: חלק מהאנשים, גם אם מבקשים מהם להצהיר, הם לא יצהירו אז לוותר לגמרי על

אורי סבג: בדיוק

אורי סבג:  זה גם קצת מפחיד סטודנטים, צריך להגיד

אורי סבג:  בעבר הרחוק היו הצהרות מהסוג הזה שפשוט סטודנט היה צריך לרשום אם הוא מקבל או לא מקבל

אורי סבג:  לא יכולנו לעשות את המידע הזה שום דבר

תמי סלע: טוב, הצפתי את הנקודה, הם מקבלים את ההחלטה

יוסף טייב: יו"ר ור"ה יפעת ביטון נמצאת איתנו בזום

יוסף טייב:  התייחסות שלך לסעיף 1, בבקשה

יפעת שאשא ביטון: שלום וברכה

יפעת שאשא ביטון:  אני מתנצלת על שלא יכולתי להגיע לכנסת, אני עם קורונה

יוסף טייב: רפואה שלמה

יפעת שאשא ביטון: תודה

יפעת שאשא ביטון:  כמה נקודות חשובות בעיני – קודם כל, אני רוצה להודות לקמל"ר על המפגש המרגש שהוא ארגן לנו ביום חמישי עם קבוצה של מילואימניקים ומילואימניקיות בדרום

יפעת שאשא ביטון:  אני חושבת שחשוב להבין, אפרופו החשיבות של שימוש בחקיקה, שני דברים שעלו שם: דבר אחד – הדבר המרכזי שהם רצו לדעת זה באמת את המחוברות שלנו אליהם, של המוסדות, את הדאגה

יפעת שאשא ביטון:  היה חשוב מאוד לשמוע את הפער בין הדברים שאנחנו מחויבים אליהם, המתווים, וזה שלפעמים כשהם מתקשרים אז לא בדיוק יודעים לתת להם את המענה, וזה דברים שאנחנו צריכים לעשות יותר פנימה

יפעת שאשא ביטון:  אחד הדברים הכי בולטים שעלו שם זה שכולם אמרו שהם רוצים "חליפות אישיות" ולא רוצים איזה מתווה כללי, וזו גם נקודה חשוב להזכיר

יפעת שאשא ביטון:  הייתה בסך הכל פגישה מאוד מוצלחת ומאוד ארוכה שארכה שעתיים וחצי

יפעת שאשא ביטון:       לגביה דברים שעלו פה – אני רוצה לחזק את הדברים של היושב-ראש וגם של חבר הכנסת ביטון לגבי חשיבות השתרכות ההנחיה הזאת, למעשה היא מעל שנתיים

יפעת שאשא ביטון:  זה צריך להיות גם לשנה הזאת וגם לשנה הבאה

יפעת שאשא ביטון:  זה ברור שהאירוע הזה, הכל משתנה בעקבות דחיקת שנת הלימודים הזאת לעבר השנה הבאה ולנוכח ההצהרה של קמל"ר – זה ברור שיהיו עוד ימי מילואים רבים, שלא לומר חודשי מילואים, אז אני חושבת שחבל לנו לעשות משהו שלא יתפוס לשנתיים

יפעת שאשא ביטון:      בתוך ההקשר הזה, באמת צריך גם להבחין בין כאלה שנרשמו והתחילו ללמוד והם נמצאים בשטח

יפעת שאשא ביטון:  יש להם סט אחד של צרכים, זה אותו סט צרכים אישי שדיברנו עליו עם הסטודנטים והסטודנטיות

יפעת שאשא ביטון:  הקבוצה השנייה היא של כאלה שנרשמו והחליטו לוותר – צריך לשמור על כל סט הזכויות שלהם, שזה אומר לדעתי גם קבלה

יפעת שאשא ביטון:  כלומר, אנשים שהתקבלו השנה, אסור שהם יועמדו במצב שהם צריכים להתחרות שוב על הקבלה בשנה הבאה, וזאת גם נקודה חשובה

יפעת שאשא ביטון:      הסט השלישי זה של אנשים שבאמת מתכוונים ללמוד בשנת הלימודים התשפ"ה, ולמעשה צריכים לנקוט בפעולות שונות של התארגנות לקראת זה – זה יכול להיות פסיכומטרי, זה יכול להיות מבחני מעבר כשהמתאם הוא האתגר הקשה ביותר בפסיכולוגיה, כשלמעשה עבר הלו"ז שלו ולכן, יש סיכוי מצוין שיש שם הרבה אנשים שכבר פספסו אותו ואנחנו חייבים לדאוג להם בהקשר הספציפי של פסיכולוגיה

יפעת שאשא ביטון:      יש את הנושא של המכינות, של כאלה שיוכלו להתחיל את המכינות רק בזמן מאוחר יותר, אולי לקצר את המכינות – אלה נושאים שאנחנו וור"מ עובדים עליהם למול מל"ג, על כל הנושאים האלה

יפעת שאשא ביטון:  חשוב לומר שגם מל"ג פנתה אל המוסדות ושאלה בעיקר בנוגע ללוחמים, על פגיעות כאלה, של אתגרים שעלולים להיות בהרשמה לשנה הבאה וור"מ נתנה על זה כבר את התשובה המאוד עוטפת ומחבקת, וזה מאוד חשוב בעינינו לדאוג לסוגיות האלה

יפעת שאשא ביטון:      בהקשר הזה, אחד הפתרונות הטובים הוא פשוט להגדיל את מכסת החריגים שיש למוסדות

יפעת שאשא ביטון:  בדרך כלל מכסת החריגים היא 10%, ואנחנו סבורים שצריך להכפיל אותה ולתת הקצאה מיוחדת ללוחמים וגם לשאר כוחות הביטחון בנוסף להם

יפעת שאשא ביטון:  זאת אומרת, מינימום ללוחמים ולוחמות ומעל זה עוד איזה קבוצה למי שמשרתים במילואים וכוחות הביטחון, וזה גם משהו שאנחנו מטפלים בו

יפעת שאשא ביטון:      דבר נוסף שאני חושבת שחייבים לטפל בו ואני לא חושבת שעלה כאן – לוועדה הזאת יש כוח לעשות אותו וגם לצרף אולי את הדיון שלה עם משרדים מקצועיים, שבהם יש התמחויות כשההתמחות המרכזית היא הפרקטיקום, מה שנקרא, היא בעיקר בתחומי הבריאות אבל אני לא רוצה להגביל

יפעת שאשא ביטון:  אם כבוד היושב-ראש יחליט לעשות מהלך כזה, של לבצע שיתוף של ועדות בנושא של הפרקטיקום ואיך מתמודדים עם זה שחיילים וחיילות, מי שנמצאים בכוחות הביטחון או בשירות המילואים, זה הופך להיות מאוד-מאוד מאתגר עבורם, הסיפור של הפרקטיקום

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו כן חושבים כמובן שבמוסדות האקדמיים, שאף אחד לא רוצה שמי שמטפל בו, לא עשה שום חלק מהפרקטיקום הנדרש הזה אבל זה ברור שאנחנו גם לא יכולים להתייחס למצב כאילו אנחנו יכולים להשאיר את - - - הנדרשת מבחינת השעות, מבחינת ההתמחויות כפי שאנחנו מכירים אותה, כשאנחנו בימים כאלה

יפעת שאשא ביטון:      זה משהו שלדעתי הוועדה הזאת צריכה ליזום כי זה קשור לחינוך, זה קשור לסטודנטים ולסטודנטיות אבל זה קשור גם למקצועות רישוי למיניהם, בעיקר בבריאות, שדורשים את הפרקטיקום הזה

יוסף טייב: בנושא הזה הייתה לי כבר שיחה עם יושב-ראש ועדת הבריאות, והוועדה כבר דנה בימים אלה בנקודות שהעלית, בין השאר בהתמחויות ורישוי ועוד

יוסף טייב:      מל"ג, האם תוכלו להתייחס – לפני שאנחנו מעגנים דברים בחקיקה, מה קיים היום? זאת אומרת, היום, לצורך העניין, סטודנט שרוצה להירשם לשנת הלימודים הקרובה – האם לקחתם בחשבון, האם יש הקלות, האם יש נקודות זיכוי מסוימות, האם יש עזרה בכל הנושא של הפסיכומטרי ועוד? מה המצב הקיים, קודם כל, לפני שאנחנו מתחילים לעגן דברים

מאי גולן: קודם כל, עניין הפסיכומטרי שהוא שלב שהוא לפני הלימודים והוא לא נמצא תחת הסמכות והאחריות של המועצה להשכלה גבוהה

מאי גולן:  לימודים לפסיכומטרי, מבחנים, ובכלל הכלי הזה שנקרא פסיכומטרי של המוסדות להשכלה גבוהה, זה לא נמצא תחת העין שלנו

מאי גולן:  ולכן, אין לי איך להתייחס מבחינה של התאמות לימודים לפסיכומטרי ודברים מהסוג הזה

יוסף טייב: ור"ה, בבקשה

תמי סלע: רגע, אבל נגיד אם חשבו להגדיל מספר חריגים או לעשות מועד רישום מיוחד ודברים כאלה?     

מאי גולן: רישום למה, לשנת הלימודים?     

תמי סלע: כן

מאי גולן: אז אין איזה שהן התאמות ספציפיות לגבי המצב הנוכחי של "חרבות ברזל"

מאי גולן:  אפשר לשקול, זה פעם ראשונה שאני שומע את ההצעה הזאת, אז צריך לבדוק את הדבר הזה בישיבה הבאה

יהודית גידלי: נזמין אותם לישיבה הבאה

איסר הראל: עוד משהו קטן לגבי המכינות הקדם-אקדמיות שמנוהלות במוסדות האקדמיים: אז הכללים, כללי זכויות הסטודנטים במילואים חלים עליהם לכל דבר ועניין

איסר הראל:  זאת אומרת שגם סטודנט שעדיין לא התקבל ללימודים ונמצא כרגע במכינה והוא במילואים וצריך לגשת למבחן שיקבע אם הוא מתקבל לתואר או לא, אז חלות עליו הזכויות ולכן הוא לא מחויב לעשות מבחן בזמן שירותו במילואים, אז לגבי המכינות זה כן נכנס

יוסף טייב: דבורה, בבקשה

דבורה מרגוליס: אנחנו כבר על זה וממש חושבים על זה

דבורה מרגוליס:  לגבי מה לא? מודעים לחלוטין, מן הסתם, כבר ניתן מועד נוסף ועובדים על מועדים נוספים, האתר יפרסם

דבורה מרגוליס:  הנושא הזה כמובן בטיפול, לא מה לא יהיה החסם, אנחנו נעשה את כל המאמצים בפני סטודנטים במילואים שנרשמים ורוצים ללמוד

דבורה מרגוליס:  באוניברסיטאות אנחנו בינואר, עכשיו, החודש, מתחילה ההרשמה להתשפ"ה

דבורה מרגוליס:  אנחנו בתחילת הדרך, כולנו ערים לסיטואציה שנוצרת ותהיה חשיבה

דבורה מרגוליס:  אני לא רוצה להגיד כרגע שום דבר כי זה ממש על שולחן העבודה באופן ראשוני ביותר

דבורה מרגוליס:  תהיה חשיבה לגבי אופני הקבלה להתשפ"ה לאור הסיטואציה שנוצרת, אין לי ספק

יוסף טייב: מה ה"דד-ליין" של הקבלות? סוף אפריל, לא?     

דבורה מרגוליס: אפשר עד סוף יוני וגם בספטמבר מתקבלים

דבורה מרגוליס:  זה נמתח ונמשך עם כל מיני מגבלות כאלה ואחרות

דבורה מרגוליס:  ההתחלה היא עכשיו, החודש

דבורה מרגוליס:  נעשית על זה חשיבה ויצאו הודעות בהתאם

יוסף טייב: דבורה, מה שחשוב זה שאיש מילואים שרוצה ללמוד באקדמיה, לא יפגע ולא תיגרע זכותו להיכנס לאקדמיה בעקבות כך שהוא שירת במילואים

דבורה מרגוליס: בהחלט

דבורה מרגוליס:  רק עוד משהו – חבר הכנסת ביטון שאל לגבי הנושא של רפואה: יש את מבחני הידע והמבחן האנליטי, שהוא המבחן המסנן במסלולים ארבע-שנתיים ברפואה

דבורה מרגוליס:  הכוונה לאנשים שעשו תואר ראשון ויתחילו בהתשפ"ה או רוצים להתחיל לימודים ארבע-שנתיים

דבורה מרגוליס:  בדיוק התכתבתי עם זו שאחראית על הבחינות

דבורה מרגוליס:  יש ועדה שיושבת על הדבר הזה השבוע, ובשבוע הבא – כמובן שההבנה היא שצריך לדחות את המועדים ככל הניתן וגם צריך לעשות את הסינון

דבורה מרגוליס:  התוצאות צריכות להתקבל, צריך לנתח אותן וכל זה צריך לקרות עד תחילת הלימודים בהתשפ"ה, וכבר עכשיו אמור להיות באפריל וזה כבר נדחה למאי-יוני וכנראה תהיה דחייה נוספת, יפורסמו ההודעות באתר הרלוונטי וזה יקרה כבר בשבוע הבא

משה טור פז: מצוין

משה טור פז:  אם כבר אמרת, אני חושב שהבקשה הזאת נכונה לא רק לסטודנטים שנה שלישית בביולוגיה ודומיה אלא גם לסטודנטים שרוצים להתקבל לשנה ראשונה ברפואה ונמצאים כרגע במילואים והם יעשו פסיכומטרי מאוחר בגלל זה

משה טור פז:  לכן, אם אפשר שיהיה עוד מועד קבלה ביוני-יולי, זה פותר את הבעיה גם להם

דבורה מרגוליס: שוב, כמו שאמרתי, כבר התחיל השיח על הדבר הזה

דבורה מרגוליס:  אני לא רוצה לתת מידע לא מדויק לא שלם ולא מאושר

דבורה מרגוליס:  ברגע שזה יהיה, זה יתפרסם, והחשיבה היא בדיוק בכיוונים האלה

יוסף טייב: התייחסות נוספת לסעיף 1, מישהו רוצה?     

יהורז בן יהודה: אנחנו מפורום הלוחמים, אנחנו נשמח לדבר על העניין של הקבלה ללימודים, אם יהיה אפשר לעצור את רשימות הקבלה ב-70%, שיהיה אפשר למלא אותם באופן חופשי, מי שעומד בסף הקבלה ללימודים, ואת ה-30% הנוספים להשאיר למשרתי מילואים במלחמה ולהקצות אחוז מסוים שיהיה שמור להם, ומי שיעמוד בזה עד תחילת שנת הלימודים – אהלן וסהלן, שיתקבלו ללימודים, ושהאוניברסיטאות, אם יש לוחמים שלא עמדו בסף הזה, שיבחנו מקרים בצורה פרטנית אבל לשמור 30% מהמקומות עד תחילת שנת הלימודים ממש

יהורז בן יהודה:  מי שעומד בסף עד תחילת שנת הלימודים, המקום שלו שמור כי הוא שירת במלחמה

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים לטפל בבעיות גם במקרה שבו ראשי הארגונים מצהירים שככה הם יפעלו והם מתחייבים בכתב לוועדה, כמו שנאמר עכשיו ספציפית על רפואה, את הבעיה שאתה מעלה, אנחנו צריכים ללבן אותה ולקבל גם כן התחייבות כתובה שיש לה פתרון או נכונות לפתרון

מיכאל ביטון:  אנחנו עושים פה איזה שעטנז בתהליך שצריך לסדר אותו

מיכאל ביטון:  אנחנו צריכים לסיים את הנוסח הזה, שמאפשר את התעדוף של לוחמים ואנשי מילואים במלגות

מיכאל ביטון:  צריכים לסיים את הנוסח

מיכאל ביטון:  ואז, נתחיל לצלול לבעיות אחרות שנובעות מהמלחמה, שאותן אנחנו רוצים לזרוע בהסכמה עם הממשלה בחקיקה

מיכאל ביטון:      אני מודאג מזה שנביא חוקים שהם לא אפקטיביים או לא נדרשים אפילו

מיכאל ביטון:  יאיר, אתה שומע? אולי יש דברים שכתבתנו בחוקים שלנו שאין בהם צורך או במה יש צורך? אנחנו אמרנו כבר בפעם הקודמת שהבעיה שהכי מטרידה אותנו זה הדיפרנציאליות בין מוסדות

מיכאל ביטון:  הפערים הגדולים מדי בין הנכונות של מוסד אחד לעשות המון ומוסד אחר לעשות מעט

מיכאל ביטון:  אחרי זה, הממשלה – לתת או לא לתת? יש פה שתי קומות – מה נדרש המוסד האקדמי לעשות, להקל, להגמיש, לאפשר אופציות, פעם אמרנו אחד מארבע, אולי אנחנו צריכים אחד פלוס שלוש כי תיעוד הווידאו הוא חובה עכשיו, הוא לא יכול להיות אופציונלי

מיכאל ביטון:  זאת אומרת, לעשות גם תיקונים בדברים שהיו לך, בנהלים שלך, לחזק שם כדי שזה יקרה נכון

מיכאל ביטון:  ואז, שיהיה גם גיבוי ממשלתי לכסף

מיכאל ביטון:  לא נוכל לסיים את החוק הזה, של טור פז, בלי כסף

מיכאל ביטון:  הצהרת הכסף של הממשלה היא גדולה ואפילו כוללת את הרצון הזה אבל אנחנו רוצים ודאות

מיכאל ביטון:  יכול להיות שהחוק שלנו צרים להיכנס לתוקף באפריל או אני לא יודע מתי, ועד אז תקציב 24 יאושר ולכן יהיה גיבוי כלכלי ונקבל העברות מהאוצר אבל אנחנו עושים פה איזה שעטנז של דיון

מיכאל ביטון:  אנחנו רוצים לגמור את החידוד המשפטי, שהוא היסטוריה של העבר, לדעת שאיפשרנו את הנוסח הזה, ואז לדרוש את כל מה שאנחנו דורשים ולזרוע את זה

מיכאל ביטון:  ולא לבלבל בדיון בין בעיות שעוד יעלו כי הבעיה שעלתה עכשיו לא נובעת מהנוסח הזה שאנחנו דנים בו

יוסף טייב: מסכים

יוסף טייב:  משרד החינוך, ההתייחסות שלכם לסעיף 1, ערן יעקב הולץ, ייעוץ משפטי

ערן יעקב הוליץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

ערן יעקב הוליץ:  קודם כל, באשר לסוגית הדחיפות – גם אנחנו רוצים לומר שפעלנו תחת הרושם שכן יש אישור להחרגה, לפחות להשנה, אז הסוגיה הזאת עכשיו נבדקת

מיכאל ביטון: מי זה אנחנו?     

ערן יעקב הוליץ: משרד החינוך

ערן יעקב הוליץ:  לגבי הנוסח עצמו – אני אציין לגבי האפשרות של להוסיף סוג שירות נוסף, כמו שנאמר: אז עמדתנו, גם אם הייתה סמכות לעשות את זה במסגרת אמות המידה והיא כבר קיימת בנוסח המקורי, עדיין אנחנו חושבים שיש מקום לקבוע את זה בסעיף עצמו ולהבנתנו זה גם לא אמור ליצור הסדר שלילי, שהרי הסעיף מדבר על אמות מידה שיש וצריך לקבוע בין היתר

ערן יעקב הוליץ:  אז זה לא מצמצם, זה רק קובע חובה לקבוע אמת מידה, אז להבנתנו אין בעיה לעשות את זה

תמי סלע: כלומר, להביא בחשבון את סוג השירות במסגרת אמות המידה

ערן יעקב הוליץ: כן

יוסף טייב: בסעיף 1, שאלה: תמי, לא קיימת דרישה לשירות משמעותי, נכון? זה לא מופיע בנוסח

תמי סלע: לא

תמי סלע:  רק בהקשר של השנה שקדמה לתחילת הלימודים, שהייתה תקופה משמעותית בלי להגדיר מה היא

תמי סלע:  אם הוא משרת בפועל בשנת הלימודים עצמה, אז בוודאי שזה

יוסף טייב: מה הכוונה "משמעותית"?     

תמי סלע: צריך להגדיר מעל כמה ימים זה נחשב משמעותי

תמי סלע:  השאלה אם מישהו שירת כי - -     

קריאות: - - -      

יוסף טייב: למה להשאיר את השיקול דעת הזה? או לקבוע מספר ימים - -     

תמי סלע: קודם כל, כי זה סעיף סמכות שבסופו של דבר משאיר פה שיקול דעת לגבי אמות המידה, הוא משאיר אותן לקרן הסיוע

תמי סלע:  אנחנו צריכים לזכור שזו הוראת קבע שתחול גם בשנים שנגיע אליהן בשאיפה במהרה של שגרה, שאנשים משרתים שבעה ימים, עשרה ימים, שלושה ימים לפעמים, ואז השאלה אם יש הצדקה להתחשב באופן מיוחד בשירות של ארבעה, חמישה ימים כשלאנשים יש עוד דברים שהם עושים לאומת באמת אם מישהו היה 30 ימים, זה כבר השפיע

תמי סלע:  הרי בסופו של דבר, אנחנו מדברים על שירות שהשפיע על היכולת להיערך, על היכולת הכלכלית, על תעסוקה באותה תקופה, שמצדיקים לתת לו עדיפות בקבלת מענק

תמי סלע:  לכן, אם זה שנה שלפני, זה לא אותו דבר כמו מישהו שבמהלך תקופת הלימודים שירת

יוסף טייב: את לא חושבת שכדאי לקבוע מעכשיו מה תהיה תקופה משמעותית?     

מירב בן ארי: יש הגדרה של משרת מילואים פעיל, שהיא ההגדרה שמשמשת אותנו בכל שאר ההטבות וההתייחסות למשרתי המילואים

מירב בן ארי:  אני מציע שזו תהיה הגדרה ואז זה נותן את המענה

תמי סלע: לא, ההגדרה הזאת נכללת כי היא נמצאת בחוק שירות מילואים ויש הפנייה להגדרה הזו

תמי סלע:  יש פה רק אבחנה בין מישהו שהוא ממש משרת בתקופת הלימודים לבין מישהו ששירת כבר שנה לפני ועדיין רוצים להתחשב בכך במתן המענקים, שפה יהיה איזה שהוא שירות לתקופה שהיא קצת יותר משמעותית, שבאמת רלוונטית לעניין - -     

מירב בן ארי: אז אני אומר: "משרת מילואים פעיל" מתייחס למשך השירות שמשרת בשלוש שנים, ולכן זה נותן את המענה, כמו שאת אומרת

מירב בן ארי:  בסוף, אם הוא עבר את הרף הזה, אז הוא זכאי לכל הדברים

קריאה: כמה זה, 21 ימים?     

מירב בן ארי: זה 20 יום בשלוש שנים

מירב בן ארי:  זו ההגדרה

תמי סלע: אני לא בטוחה שזה רלוונטי להקשר הזה

תמי סלע:  לכן אני חושבת שנכון להשאיר את זה – זה נקבע לעניין אחר, ופה אנחנו מדברים על שירות - -     

קריאות: - - -      

מירב בן ארי: החוק הזה, כפי שאמר גם אלחנן, אנחנו עובדים עליו כבר שנה, הוא מלפני המלחמה וזו הייתה ההתייחסות שלנו

מירב בן ארי:  אנחנו מתייחסים למשרתי המילואים הפעילים ורוצים אותם, לתת להם מענה

תמי סלע: אז אנחנו הרחבנו בנוסח הממשלתי שהגיע לפה לשולחן, היה כתוב: רק מי שמשרת בתקופת הלימודים

תמי סלע:  רצינו להרחיב שגם מי ששירת לפני תקופת הלימודים, גם הוא יהיה זכאי אבל אז פה בכל זאת צריכים לתחום את זה כי יכול להיות שמי ששירת לפני שלוש שנים, חמישה ימים, לא רלוונטי לעניין תעדוף במלגות של קרן הסיוע

תמי סלע:  צריך לתת פה את שיקול הדעת - - -     

מאי גולן: לדעתי זה צריך להיות לפי שיקול הדעת של הקרן ולתת איזה שהיא גמישות

מירב בן ארי: אבל אם הוא יהיה חמישה ימים, לא יהיה לו משרת מילואים פעיל, הוא לא יגיע לרף

מירב בן ארי:  אני אומר "פעיל"

מירב בן ארי:  אני לא רוצה שמי ששירת חמישה ימים יקבל את ההטבות האלה, אחרת מה ההטבה באה לבטא? היא צריכה לבדל את מי שנושא בנטל, והגדרנו את הנטל, הגדרנו רף של משרת מילואים פעיל

תמי סלע: שהוא הוגדר לעניינים אחרים והוא חל על שלוש שנים והוא פחות מתאים לעניין הזה, שזה יהיה נכון לתת לקרן הסיוע באמות המידה לקבוע את זה

מירב בן ארי: אני חולק עליך

מירב בן ארי:  אני חושב שהוא קריטריון ראוי וטוב, אנחנו משתמשים בו - -      

מיכאל ביטון: למה אי אפשר להיצמד למשרת מילואים פעיל? מה הבעיה בזה? הרי לא תהיה פה העדפה למי שבאמת נשא בנטל

מיכאל ביטון:  אדם עשה מעט ימים וייהנה ממשהו שנהנה ממנו אדם שעשה חודשיים מילואים בשנה?     

רותם קס: אני היועצת המשפטית של הקרן לחיילים משוחררים

רותם קס:  אני אגיד שלהבנתנו, וכמו בשיחות מקדימות עם המל"ג, הניקוד שניתן לשירות מילואים הוא ניקוד מצטבר, ומן הסתם, משך שירות המילואים יישקל, ולצורך העניין - -     

מיכאל ביטון: איך יישקל? איך יישקל? מה המשקל של 60 ימי מילואים בשנה לעומת חמישה?     

רותם קס: כמובן שאני אתן למל"ג להתייחס לזה אבל אני לא חושבת שנכון להחמיר את תנאי הסף כדי שמישהו יוכל לקבל לפחות גם את הניקוד - -     

מיכאל ביטון: אבל מה המשקל? האם ההבדל בין 60 ימי מילואים בשנה לחמישה ימי מילואים ויהיה חמישה אחוז הבד, זו בעיה

מיכאל ביטון:  אפשר - - - עם 70% הבדל

אלחנן פלהיימר: נוצר פה בלבול

אלחנן פלהיימר:  הקרן עד היום נתנה תעדוף למי שעשה שירות מלא, בלי קשר למילואים, זה משהו אחר לגמרי

אלחנן פלהיימר:  להיפך, זו הוספה של עוד חסם

אלחנן פלהיימר:  עד היום, לא היה בכלל קריטריון של שירות מילואים פעיל כל שהוא, לזה יש המון מלגות ואנחנו גם עוסקים בזה ברמה השוטפת

אלחנן פלהיימר:  הקרן הזו היום זו קרן סוציו-אקונומית היחידה בישראל שנתנה תעדוף למי שעשה שירות מלא

מיכאל ביטון: והוא ימשיך לקבל תעדוף נוסף

מיכאל ביטון:  אם אדם עושה מילואים והרבה, הוא יקבל יותר

מיכאל ביטון:  מה קרה? למה אתה בכלל

תמי סלע: זה מטעה, זה לא נכון

תמי סלע:  יש ניקוד גם על שירות פעיל וזה בנוסף - - - אפקט מצטבר

מיכאל ביטון: מי ששירת בצה"ל יקבל מלגה, ומי שעשה הרבה מילואים יקבל הרבה יותר

מיכאל ביטון:  ומה זה "הרבה יותר", אני רוצה לדעת

מיכאל ביטון:  אם המדרגות האלה ברורות ואפשר להבין כמה זה הרבה יותר, ואם הוא עשה חמישה ימים או 60 ימים יש הבדל משמעותי, אז זה יניח את דעתנו

מיכאל ביטון:  תגידו את ההבדל

מירב בן ארי: אני מזכיר רק שהוספנו מעל משרת מילואים פעיל עוד שתי מדרגות שנוגעות בדיוק לדבר הזה

מירב בן ארי:  זאת אומרת, יהיה אפשר לעבוד לפי תעדוף שהוא צה"לי וברור והוא אחיד לכולם

יוסף טייב: אני חושב שאם אנחנו מתעקשים לרשום שירות משמעותי, אנחנו צריכים להגדיר מהי תקופה משמעותית

מאי גולן: זו כבר כניסה לאמות המידה של הקרן

מיכאל ביטון: מה אמות המידה? ספר לנו

מיכאל ביטון:  מה אמות המידה ואיך עובדים?     

יוסף טייב: בלי להיכנס למספר הניקוד, זה אנחנו משאירים לקרן סיוע

אורי סבג: זה בדיוק העניין

אורי סבג:  אמות המידה הכלליות בקרן הסיוע כוללות מספר קריטריונים

אורי סבג:  לצורך העניין - -     

מיכאל ביטון: את זה הבנו

אורי סבג: - - נבחן - -     

מיכאל ביטון: אדם שעשה חמישה ימים או 60 יום, מה יקבל אצלכם? תענה לי על השאלה הזאת

אורי סבג: כרגע עוד לא הגדרנו את בדיוק את הניקוד שיינתן אבל המשמעות היא שאנחנו רוצים לתת - -     

מיכאל ביטון: אז האדם של ה-60 יום, זה הרבה יותר מחמישה ימים בשנה?     

אורי סבג: כן

אורי סבג:  לא הרבה יותר - -     

מיכאל ביטון: תוכל להציג בישיבה הבאה איך זה נראה, איזה טבלה, משהו?     

אורי סבג: אפשר, אבל אני אגיד באופן כללי בהמשך למה שעמרי אומר: אמות המידה בקרן הסיוע כוללות מספר קריטריונים

אורי סבג:  לצורך העניין, גם כשנבחן מצב הפיסיות של הסטודנט, אנחנו לא נכנסים עכשיו ברמת חקיקה, האם יינתן לפי 20% נכות או 30% נכות או 40% נכות

אורי סבג:  גם כאן, הכניסה לדברים האלה יכולה לייצר איזו שהיא פגיעה בהם, ברגע שמגבילים את זה ברמת חקיקה

מיכאל ביטון: תשמע, המילה הנכונה היא מורכבות

מיכאל ביטון:  אנחנו יוצרים לכם מורכבות

מיכאל ביטון:  פגיעה, אני לא יודע

מיכאל ביטון:  אנחנו רוצים להעדיף את משרתי המילואים, ובהיקפים גדולים

מיכאל ביטון:  המחיר שהם שילמו בבית ובאזרחות גדול יותר

מיכאל ביטון:  מי שעושה מילואים – אנחנו מצדיעים לו

מיכאל ביטון:  מי שעושה הרבה מילואים – אנחנו מנשקים לו את האדמה

אורי סבג: יש אבחנה

מיכאל ביטון: אז אנחנו רוצים לדעת את המדרג הזה, ואיך הוא נראה

מיכאל ביטון:  אם המדרג מניח את דעתנו, בין אם נצמדתם להגדרות ומדרג צבאי או הגדרות שלכם – בואו נראה שבאמת אדם שעשה הרבה מילואים, עכשיו יש לנו פעם בחיים לתקן את החוק הזה

מיכאל ביטון:  אני לא יודע מתי תקנו את החוק הזה בפעם האחרונה?         

מאי גולן: כל פעם מתקנים

מיכאל ביטון: הרבה שנים לא תיקנו אותו

מיכאל ביטון:  אז אנחנו עכשיו לומדים במלחמה הזאת את כוחם של אנשי המילואים, את המחיר האישי, את הסבל בבית

מיכאל ביטון:  לומדים את ההבדל בין מי שחמישה ימים לבין 90 יום

מיכאל ביטון:  לומדים את ההבדל בין מי שתומך לחימה ולוחם בתוך עזה למי שלא בתוך עזה

מיכאל ביטון:  אנחנו רוצים לעגן את הדברים האלה לדורות

מיכאל ביטון:  לעודד, לרומם

מיכאל ביטון:  כמה אגדות סיפרנו על לרומם את אנשי המילואים? אז יש אפשרות לתת להם יותר? הרי מה שנביא להם בחבילת הסיוע השנה, במלחמה, זה יפוג תוקף

מיכאל ביטון:  מה שיישאר לדורות זה החוק הזה

מאי גולן: כל הצעת החוק הזאת, הרי התכלית שלה זה לעודד שירות מילואים אבל שוב - -     

מיכאל ביטון: שוב, זה דיפרנציאציה בקרב משרתי המילואים עם מדרג שקוף, איך נראה המדרג הזה שמציע לך הצבא? קח את המדרג שלי, יש משרת פעיל - - -     

מירב בן ארי: אני אפרט בדיוק את המדרג כדי לחזק את מה שאמר חבר הכנסת ביטון: יש לנו מדרג שהגדרנו מעל משרת מילואים פעיל, וזה עבר בהחלטת הממשלה וזה קיים בחקיקה כבר

מירב בן ארי:  משרת מילואים מתקדם זה 80 ימים, ומשרת מילואים מוביל זה 140 יום

מירב בן ארי:  אפשר לקחת את ההגדרות האלה, שכבר הוגדרו בחוק והצבא עובד לפיהן ונותן הטבות לפיהן, ולהכניס את זה לתוך ה - -     

תמי סלע: בשלוש שנים - - -      

מירב בן ארי: לא

מירב בן ארי:  ה-80 יום הם בשש שנים וה-140 יום הם לתשע שנים

רותם קס: אנחנו כמובן צריכים להסביר ואנחנו מכירים את ההגדרות האלה היטב ולכן מערכת הביטחון פועלת בהתאם להגדרות האלה

רותם קס:  צריך לבחון האם וכיצד ניתן לעשות התאמה ואדפטציה שלהם למודל שהוא מודל שנתי כי אנחנו מתייחסים פה הרי לשנה העוקבת

רותם קס:  אנחנו לא רוצים שחלילה מישהו יפגע כי מתוך - -     

מירב בן ארי: אני לא מצליח להבין איפה את רואה פגיעה?     

מיכאל ביטון: את מחשבת לו את הממוצע של השנים הקודמות

מיכאל ביטון:  כשהוא יבקש בשנה ספציפית מלגה, זה יהיה לפי ממוצע של שנים קודמות

רותם קס: ואם הוא עשה מילואים רק בשנה הקודמת?     

מירב בן ארי: הוא יגיע למספר

מיכאל ביטון: זה ממוצע שנים קודמות

מיכאל ביטון:  שלוש שנים קודמות, מה המילואים שהוא עשה בממוצע, זה יחשב לו

מיכאל ביטון:  אני יודע שאנחנו מסבכים אתכם אבל גם ככה המציאות מסובכת

מיכאל ביטון:  גם ככה כמות הקריטריונים שאתם שוקלים שם היא עצומה – סוציו-אקונומי, בית, הכנסות

מיכאל ביטון:  נו, אז תוסיפו מילואים, תוסיפו את מדרג המילואים

הדיל יונס: הם מוסיפים את זה באמות המידה

מיכאל ביטון: אז אנחנו רוצים לדעת כמה זה ואיך זה

הדיל יונס: אבל קביעת אמות המידה היא משהו שמתאים לחקיקה רכה, דינמית וגמישה, שהמל"ג התייחס אליה יותר, כל מקרה לגופו

מיכאל ביטון: אין לנו בעיה עם משהו רך ודינמי רק אם הוא מובן ושקוף

הדיל יונס: - - קריטריון אחד בקביעתו בחקיקה ראשית כי היא יותר מסורבלת - - -     

מיכאל ביטון: לא רוצים חקיקה ראשית

מיכאל ביטון:  אם הוא יציג לי טבלה הגיונית איך אנשי מילואים שעשו המון מילואים יקבלו יותר – מספיק לי

מיכאל ביטון:  הוא מתחייב ויחתום על הטבלה לוועדה, אני לא צריך כל דבר בחקיקה

יוסף טייב: לא, אבל הטבלה דינמית

יוסף טייב:  הוא יכול להגיד לך לשנה הקרובה, בשנה הבאה הוא יחליט - -     

מיכאל ביטון: לא, הוא יתחייב לוועדה שהוא פועל על-פי הסוגיה הזאת של מילואים, שהוא נצמד למדרג הזה לתמיד, או לפי דרגות הצבא או לפי דרגות אחרות שהוא בחר

מאי גולן: אני מציע שנגיע עם נתונים יותר מפורטים

מירב בן ארי: למה נתונים? בוא אני אתן לך

מירב בן ארי:  אני באמת לא מבין - - -     

מיכאל ביטון: אדוני הקמל"ר, לפעמים ועדה בכנסת מגשרת

מיכאל ביטון:  אני מגשר מוסמך, טייב נולד מגשר למה הוא צרפתי, אז הוא נולד ככה, אז אנחנו מגשרים

מיכאל ביטון:  אבל בואו, הבנתם את הבעיה, אל תבזבזו את הזמן

מיכאל ביטון:  שבו ביניכם, בין אם זה הקריטריונים שלך, בין אם זה איזו שיטה פשוטה יותר שהם יכולים לחיות איתה

מיכאל ביטון:  העיקרון שנאמר פה, שאנשי מילואים שמשרתים הרבה ימים יקבלו יותר ממדינת ישראל לדורות

מיכאל ביטון:  תמצאו דרך להציג את זה על דעת כולם

יוסף טייב: אני מציע שבדיון הבא נקבל החלטה והסכמות, ובמידת הצורך - -     

תמי סלע: כרגע לא מופיע בסיפא, בהקשר לשקיפות, זו באמת החובה לפרסם את אמות המידה זמן מסוים לפני תחילת חלוקת המלגות או תחילת השנה, וזה משהו שכן אפשר להוסיף אותו

תמי סלע:  הן מתפרסמות אבל זה משהו שאפשר היה להכניס אותו לסעיף

תמי סלע:      אני חושבת שהעיקרון שדיברתם עליו בא לביטוי פה בנוסח, אבל באמת את הנתונים לגבי אמות המידה המיועדות לאור זה, אולי אפשר להביא לדיון הבא

תמי סלע:  אפשר להתקדם לסעיף 2

יוסף טייב: אפשר להתקדם לסעיף 2

תמי סלע: אגיד שסעיף 2 עלה בשיח שהיה בהמשך לדיון הקודם בעקבות דברים שהם כבר בהחלטת מל"ג ובהחלטת ממשלה לגבי תיקון לחוק עידוד מעורבות סטודנטים

תמי סלע:  אני מתקנת טעות – כתוב פה שזה בהתאם לתזכיר אבל זה לא תזכיר פורמלי שפורסם אלא הייתה רק טיוטת תזכיר

תמי סלע:       אני אקריא את הסעיף ואז נשמע הסברים

תמי סלע:  התיקון הוא לחוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, שהיום נותן אפשרות לקבל נקודות זכות אם סטודנט ביצע פעילות חברתית בהתנדבות או שירות מילואים בהיקף מסוים

תמי סלע:  היום החוק אומר לעניין שירות מילואים שאם היו 14 ימי מילואים ברצף, אפשר להמיר אותם בשתי נקודות זכות

תמי סלע:  פה יש הצעה שמשפרת את התנאים

תמי סלע:  אז תיקון אחד הוא בהגדרה של נקודות זכות:      "(1) בהגדרה "נקודות זכות", לאחר המילים "תואר אקדמי" יבוא "בקורס בחירה בתחום הנלמד או בקורס בחירה כללי שאינו מוגדר כקורס חובה במסגרת ההתמחות הנלמדת, לפי בחירת הסטודנט

תמי סלע: ";     אני מציעה שהמל"ג יסביר למה בדיוק הייתה הכוונה

תמי סלע:  להבנתי, שנקודות הזכות יוכלו להיות לא עבור קורס חובה שהוא בתחום הלימודים שאותו סטודנט נמצא בו אלא עבור קורס בחירה, בין אם זה קורס בחירה בתוך תחום הלימודים אלא קורס בחירה בתחום נלווה, שהוא צירף אותו לתחום שלו

תמי סלע:  שאגב, זה אולי דיוק או עיגון של משהו שפועלים לפיו גם היום אבל הוא איזה שהוא צמצום כי לכאורה, לפי הנוסח הקיים, אפשר גם קורס חובה להמיר בשירות מילואים או התנדבות

תמי סלע:      פסקה 2 אומרת:     	"(2) בסעיף 2(א) במקום האמור בפסקה (2) יבוא "שירות מילואים של 10 	ימים לפחות בשנת לימודים, אף אם אינם ברצף;

תמי סלע:       והשאר כבר קיים בחוק היום, שזה מה שהסברתי קודם – במקום 14 ימים ברצף, 10 ימים גם אם הם לא ברצף

יוסף טייב: אפשר גם פה להוסיף "שנת הלימודים" או "שנה שקדמה לה"?         

איסר הראל: הם מקבלים גם ככה פעם אחת בתואר את נקודות הזכות האלה, זה לא משנה באיזה שנה בתואר הם עושים את זה

תמי סלע: זה בתואר ראשון ופעם אחת

איסר הראל: כן, אז זה לא משנה באיזה שנה הם עושים את זה

תמי סלע: אז אני חושבת שאת פסקה (1) יהיה צריך ללטש אבל הכוונה ברורה מבחינת הנוסח

מאי גולן: הנוסח מקובל עלינו ומתיישב גם עם החלטת מל"ג מחודש יולי 2023, שביקשה לתקן את החוק ולקבוע שסטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות בעבור שירות מילואים של 10 ימים לפחות בשנה, גם אם הימים האלה לא יהיו ברצף וזה יהיה בקורס בחירה שאינו מוגדר כקורס חובה

מאי גולן:  זה מה שכתב בזמנו המל"ג

מאי גולן:  אבל לגבי הניסוח שתמי העלתה במסגרת ההתמחות הנלמדת – זה בהחלט יכול להיות קורס חובה במסגרת התחום הנלמד

מאי גולן:  אז נצטרך לתקן את הנוסח בעניין הזה, את התחום ולא ההתמחות

יוסף טייב: אוקי

יוסף טייב:  משרד המשפטים, הערות? משרד החינוך? משרד הביטחון? ור"ה? קמל"ר? מישהו רוצה להתייחס? אולי ור"מ בזום? לא

יוסף טייב:  מיכאל, הערות?     

מיכאל ביטון: לא

מיכאל ביטון:  אני אומר שנגמור את הנוסח ונלך לבעיות שלנו

תמי סלע: אז עכשיו אנחנו מגיעים לבעיות

תמי סלע:  סעיף 3 כרגע פותח פתח לדיון יותר עקרוני שממשיך את הדיון שהיה פה בישיבה הקודמת

תמי סלע:  עד עכשיו דיברנו על תיקונים שהם קבועים, שהם הוראת קבע, שהם גם לשגרה

תמי סלע:  עכשיו יש פה רצון לדון בתיקונים שמיועדים לתת עדיפות או סיוע לסטודנטים שמשרתים במילואים בעקבות הנסיבות החריגות של התקופה הזאת

תמי סלע:  פה מדובר בדומה למה שיש בהצעות הפרטיות, שהן כרגע לא על שולחננו, על סטודנט במוסד כהגדרתו בחוק זכויות הסטודנט, כלומר רשימה יותר רחבה של מוסדות, והרצון הוא גם לייצר אחידות בהתאמות ובהטבות וגם אולי התאמות נוספות בנוסף לאלה שקיימות היום בכללי זכויות הסטודנט והרבה מהן כבר קיימות

תמי סלע:      אז אולי אני אגיד את הפערים שיש בהצעות החוק הפרטיות, זאת אומרת מה הן מוסיפות מעבר למה שקיים היום: סוגיה אחת זה סוגיית המלגות, שהיום יש רק סעיף כללי שאומר שמוסד יכול לתת מלגות על-פי אמות מידה שיפורסמו וכולי

תמי סלע:  פה היה רצון לקבוע שכל סטודנט ששירת במילואים יהיה זכאי למלגה

תמי סלע:  כמובן שבצד זה צריך להיות תקציב מסוים, לפי אמות מידה שיקבעו על-ידי שר החינוך בהתייעצות עם המל"ג

תמי סלע:  זה סעיף אחד שכרגע לא מופיע פה, זה נמצא בהצעות החוק הפרטיות, ואז זה יוצר איזו שהיא אחידות או לפחות רף מינימום לכל מי ששירת במילואים, לקבל מלגות מתקציב המדינה

תמי סלע:  כמובן בנוסף לזה, יש כל מיני גורמים פרטיים ומלגות ומוסדות שמעניקים מלגות, אנחנו מכירים את זה

תמי סלע:      הסוגיה השנייה זה באמת בנושא ההתאמות עצמן, ובנושא הזה הפערים או ההבדלים מהדברים הנוספים שיש בהצעות החוק הפרטיות: דבר אחד שמוזכר שם זה הסיוע במימון של השלמת חומר, שיעורי עזר, הדרכות

תמי סלע:  הזכות לקבל את הדברים האלה קיימת כבר היום בכללי זכויות הסטודנט

תמי סלע:  אבל בהצעת החוק צוין שם יש סטודנט שהוא עם קשיים כלכליים והוא זקוק להשלמות מאסיביות כי הוא נעדר תקופה ארוכה ושוב, אנחנו מדברים פה על הוראת שעה, אז הוא יקבל סיוע במימון

תמי סלע:  זה דבר אחד שהוא תוספת

תמי סלע:      דבר נוסף זה הקלות נוספות מעבר לקיימות לגבי בחינות והגשת מטלות

תמי סלע:  מה שמופיע שם זה למשל הנושא המרת ציון סופי בציון עובר

תמי סלע:  כמובן שזה לא יכול להתאים לכל קורס, זה צריך להיות לפי מהות הקורס אבל זה משהו שאני יודעת שגם נותנים אותו היום והוא לא מופיע בכללי זכויות הסטודנט

תמי סלע:  הנושא של בחינה בעל-פה והמרת בחינה בעבודה

תמי סלע:  שוב, כל הדברים האלה דורשים להיות לפי מהות הקורס, יש קורסים שזה לא יתאפשר בהם אבל זה הפער השני

תמי סלע:      הדבר השלישי זה עוד הקלות בהשלמת קורס שסטודנט נעדר ממנו או מחלקו, בין היתר היה שם פירוט לגבי קורס מקוון, קורס מרוכז, הקלטות של קורס

תמי סלע:  אלה שלושת הדברים שאפשר לבוא ולהציע שיקבעו התאמות נוספות

תמי סלע:       אלה הסוגיות

תמי סלע:  איך בדיוק לעגן את זה, יש לי מחשבה איך זה יכול להיות יותר תואם את ההסדרה הנורמטיבית שקיימת היום ולא התערבות מוגזמת בהתאמות שהמוסדות קובעים אבל אולי קודם נשמע הערות ברמה העקרונית על נושא המלגות וההתאמות

מאי גולן: אנחנו שלחנו התייחסות להצעת החוק הפרטית וגם ראינו חומרי רקע

מאי גולן:  אז אם רוצים לעבור סעיף, סעיף ולהתייחס לכל נושא, אז אפשר, הכל כתוב באתר, רק צריך להציג את הצעת החוק, להקריא את הנוסח של הצעת החוק ואז להקריא את ההתייחסות שלנו להצעה הזאת

תמי סלע: ההצעה עצמה לא נמצאת על שולחננו כי היא באמת עוד לא עברה דיון מוקדם

תמי סלע:  לכן, אנחנו מנסים לדון בהסדרים, בסוגיות העקרוניות

מאי גולן: אני חושב שכדאי לעשות דיון עבודה מחוץ לוועדה

מיכאל ביטון: יש בזה משהו

מיכאל ביטון:  השאלה אם אנחנו יכולים לתת לכם קווים מנחים, שתיקחו את החקיקה הפרטית, תיקחו את מה שאתם הבאתם, הקשבה למי שמרים יד לארגונים של אנשי המילואים, לקמל"ר, להתאחדות הסטודנטים, ומכל החבילה הזאת לייצר דבר

מיכאל ביטון:  תהיה לכם שם בעיה אחת בהיבטים של מימון, מה שעולה כסף אבל אנחנו דורשים שזה יופיע

מיכאל ביטון:  יכול להיות שנגדיר אותו שהוא נכנס לתוקף באפריל או במאי כדי לתת את התהליך של תקציב 24 כדי שלא תהיה סתירה בין החוק למעשים

מיכאל ביטון:  אבל אם אתם תביאו לנו נוסח חזק, שלם, כולל אותה דאגה שלנו להבדלים בין מוסדות, אותה דאגה לגבי סמכויות האכיפה של המל"ג בהפרות של ההבדלים הגדולים מדי במה שעושים למען סטודנטים – ובא לציון גואל

מיכאל ביטון:  אנחנו מעדיפים עבודה שחורה בחדרים סגורים שפה כמעט אין הערות ורוב האנשים יגידו לפני הפגישה: עברנו על הנוסח והוא על דעתנו

מיכאל ביטון:  זה נראה לי תהליך נכון ויחסוך הרבה זמן

תמי סלע: אנחנו נשב יחד

איסר הראל: בגלל שיש כבר את כללי זכויות הסטודנטים במילואים, שזה בעצם חקיקת משנה של המל"ג, והחקיקה הזאת משתנה כל הזמן בהתאם לצרכים – גם בספטמבר האחרון, יחד עם הקמל"ר, אנחנו תיקנו את שני הסעיפים של השלמות שיעורים והעניין של מועד מיוחד

איסר הראל:  אז אם יש צורך, כמובן שנמשיך ונתקן

איסר הראל:  אין שום סיבה - -     

מיכאל ביטון: לא רק לתקן – להוסיף

איסר הראל: כן, לתקן זה גם להוסיף

מיכאל ביטון: לא, אני אומר שהמבט הוא כללי ואינטגרטיבי, וחלקו כנראה יהיה הוראת שעה למלחמה וחלקו יהיה לדורות

מיכאל ביטון:  גם ההבדלה הזאת – יש מלחמה עכשיו? בשנתיים האלה אותם סטודנטים יכולים חמש שנים קדימה וכל מיני דברים שהם הוראת שעה של כסף שניתן עכשיו ולא ניתן בעתיד מול דברים שהם לדורות

מיכאל ביטון:  זה קצת שונה כי החוק היום הוא לדורות, ואנחנו מדברים על חקיקה מוכוונת מלחמה

מיכאל ביטון:  אז יש פה דברים שצריך לחשוב עליהם

איסר הראל: באופן כללי אנחנו בעד לעשות כבר את התיקונים

איסר הראל:  יש כבר את הזכויות אז לעשות בהם תיקונים - -      

מיכאל ביטון: אני מסכים איתך

מיכאל ביטון:  הפלטפורמה הקיימת מעובה ומתוקנת וקשובה לכל הדאגות פלוס התאמה למלחמה והוראת שעה בהיבטים ספציפיים למלחמה

יוסף טייב: יש עוד שתי נקודות שלא עלו פה – הנושא של בני ובנות זוג פצועים, והבקשה שנכלול במידה ויש מוסד אקדמי שנתן העדפה מסוימת לסטודנט – לצורך העניין סטודנט עולה או כל הטבה שלוחם או משרת יוכל לקבל אותה גם כן

יוסף טייב:  דיברנו על זה בבוקר

יוסף טייב:  השאלה היא עוד פעם, הרי גם שם אנחנו נצטרך לראות האם באופן גורף או לבדוק כל הטבה לגופה

יוסף טייב:  זאת אומרת, סטודנט עולה שקיבל הטבה מסוימת, האם זה נכון לתת לאותו משרת - -     

מיכאל ביטון: כן, אתה מדבר על כפל סיוע

מיכאל ביטון:  יש דברים שנצטרך להגדיר בחוק שהם לא במקום מה שהוא זכאי

מיכאל ביטון:  זה שהוא עשה מילואים ואנחנו רוצים להיטיב איתו, שלא יגידו לו: תשמע, אתה גם עולה וקיבלת, לא תקבל מילואים

מיכאל ביטון:  יש דברים שנרצה כתוספת, תוספתי

יוסף טייב: לא, אבל הבקשה הייתה הפוכה

יוסף טייב:  זאת אומרת, לעשות הגבלה – אם עולה מקבל לצורך העניין ניקוד מסוים אז לוחם יקבל - -     

מאי גולן: אנחנו מדברים על קרן הסיוע? על מה אנחנו מדברים, רק כדי להכניס את זה ל

יוסף טייב: לא

מאי גולן: רק כדי שנחדד

תמי סלע: כרגע אין פה סעיף כזה אז השאלה באיזה חוק מדברים - -     

מיכאל ביטון: אני חושב שזה עבודה של צוותים

יוסף טייב: אני מציע כך: לגבי קרן הסיוע – בגדול, אני חושב שגם ברמת הנוסח, חוץ מסעיף 1, שאנחנו צריכים להגיע להסכמות, אני חושב שאנחנו בגדול מוכנים

מיכאל ביטון: אני לא נכחתי או שאני לא מבין אבל זה חל על שב"כ, מוסד, נכי צה"ל ודברים כאלה? זה שאלות שעלו פה

איסר הראל: אתה מדבר על הקרן או הכללים?     

מיכאל ביטון: גם מה שעשינו פה בנוסח - -     

קריאות: הקרן, הקרן

יוסף טייב: ואני מצעי שבמקביל נעשה אולי שולחן עגול לגבי אותם סעיפים - -      

מיכאל ביטון: אבל עם תחימת זמן כי אין לנו זמן

יוסף טייב: ההצעות הפרטיות יעלו ביום ראשון בוועדת הכנסת לקבל פטור מחובת הנחה

יוסף טייב:  אני מציע שעד יום שני כבר תהיה לנו תמונת מצב, לפחות נקודתית

יוסף טייב:  תביאו רעיון שעלה, נתחיל להכין ולקראת שבוע הבא, אחרי שהצעות החוק יעלו, נתחיל לדון לעומקם של דברים ונראה איפה אפשר לשלב, איפה לא

יוסף טייב:  ניקח את ההחלטות סביב הנושאים האלה

מיכאל ביטון: סגור

יוסף טייב: חבר הכנסת טיבי, אתה רוצה להתייחס?     

אחמד טיבי: לא

יוסף טייב: מישהו נוסף רוצה להתייחס?     

יהורז בן יהודה: אנחנו רוצים להתייחס לגבי העניין של המלגות: לפעמים סטודנט צריך כסף לשיעורים פרטיים או לכל מיני עזרי לימודו כל שהם, שיקלו על התלמידים תוך כדי מילואים אל כל מיני קונסטלציות מסוימות שהן לא עונות בדיוק על הקריטריונים של מלגה תקינה

יהורז בן יהודה:  אם יש איזה סטודנט שמעביר שיעורים פרטיים באוניברסיטה ולא מוציא קבלות או דברים כאלה, שזה דברים שקורים בכל אוניברסיטה, אנחנו מציעים לתת איזו שהיא מלגה מינימאלית כל שהיא, על סך 1,000, 1,500, 2,000 שקל, שסטודנט יוכל לבקש אותה ולהיעזר בה - -     

מיכאל ביטון: אני מציע לך משהו: תראה, זה פרט

מיכאל ביטון:  אני ישבתי עם עידו סיבוני ואמרתי לו: תסדרו את המחשבות שלכם על דף אחד, 10 הערות לחוקים הפרטיים שלנו, לחוק הזה

מיכאל ביטון:  10 הערות על מה שאתם מבינים שצריך לעשות במלחמה

מיכאל ביטון:  אם אחד מהם יהיה מענק מינימאלי לכולם או משהו בסגנון – תביאו את ההמלצה הזאת, ישבו הצוותים האלה בשולחן עגול, יקשיבו לכם ונראה מה אנחנו יכולים להכניס

מיכאל ביטון:  אבל לא נעסוק עכשיו בפרטים כי יש פה עשרות פרטים של הדבר הזה

יהורז בן יהודה: אין בעיה

תמי סלע: זה גם בדיוק מתחבר להוראה שנמצאת בהצעות הפרטיות על המלגות לכל מי ששירת במילואים שזה גם טעון תקציב

תמי סלע:  אז אני לא יודעת אם משרד האוצר נמצא פה, אני רק מזכירה שהייתה בקשה לגבי קרן הסיוע - -     

מיכאל ביטון: שיבוא ביום שני ויהיה בצוות

תמי סלע: - - להגדיל את - -     

מיכאל ביטון: שנעם תשב אתכם בצוות, היא דואגת מהחוקים שלנו

מיכאל ביטון:  היא אומרת שכל פעם שהיא רואה אותי, היא רואה חור בתקציב וזה לא באמת נכון

אשר אוחנה: שלום לכולם

אשר אוחנה:  אני יושב-ראש אגודת הסטודנטים ב”אחוה”

אשר אוחנה:  עוד סוגיה שלא דנו בה כרגע אבל כן עלתה ב-19

אשר אוחנה: 12 – התקיימה פה ישיבה, ובסופה יו"ר הוועדה וחברי כנסת נוספים הביעו ואמרו שצריך להרחיב את מכללת “אחוה” ומכללת אשקלון לסיוע הכלכלי

אשר אוחנה:  אז אני רוצה להבין האם זה מתקדם, איפה זה עומד, כי 70% מהסטודנטים והסטודנטיות שלנו הם תושבי הדרום, גם פריפריה גיאוגרפית וגם חברתית, ועוד כ-10% מהסטודנטים שלנו מתגוררים בקווי העימות, וחלק גדול מהסטודנטים שלנו חוו את הטרור הרצחני ב-7 באוקטובר

אשר אוחנה:  אז זה לא הגיוני - -     

מיכאל ביטון: הנושא הזה נדון בשולחנות נוספים

מיכאל ביטון:  אנחנו תמכנו עקרונית בלחזק גם את המכללה באשקלון

מיכאל ביטון:  אחת מהצעות הפשרה לבעיה הזאת זה לא פתרון כולל אבל שכל סטודנט, תושב אשקלון, יקבל מלגה אוטומטית

אשר אוחנה: אבל יש לנו סטודנטים בשדרות

אשר אוחנה:  יש לי סטודנטית שהיא מפונה כבר מעל שלושה חודשים, אז למה היא לא ואשקלון כן? למה “אחוה” לא ואשקלון כן?     

מיכאל ביטון: לא, היא תקבל - - -     

יוסף טייב: אז אני אענה לך על השאלה: קודם כל, אנחנו ממשיכים בדיונים, ואני אמרתי שאם תוך חמישה ימים, ואנחנו פחות או יותר בפרקי הזמן האלה מהוועדה האחרונה עם החלטות הוועדה

יוסף טייב:  במידה ולא נקבל תשובות כאלה ואחרות, בסוף האוצר לא חייב לקבל את כל מה שנאמר פה, בוועדת החינוך

יוסף טייב:  אנחנו רוצים להגיע לדרך אמצע

יוסף טייב:  אמרתי שאציע הצעת חוק פרטית וכבר בימים אלה, ברגעים אלה, היא לקראת ליטוש סופי, ואנחנו נקדם אותה

יוסף טייב:       יחד עם זאת, אני רוצה להגיד שקבענו בשבוע הבא, אם אני לא טועה, דיון על מענקים והטבות לכלל המכללות כי אני מבין שהנושא שהעלינו הוא לגבי אשקלון ו”אחוה”, ובסוף יסתבר שישנן מכללות נוספות, ולכן נעשה דיון מרוכז סביב הנושאים האלה וזה יעלה כבר בשבוע הבא על שולחן הוועדה

יוסף טייב:      בבקשה

ענת טל: אני עורכת דין מהאוניברסיטה העברית ומייצגת כאן את ור"ה

ענת טל:  אני תומכת לגמרי בהצעה ובמתווה הזה להעביר את הדיון במקום הוראת חוק שלא לוקחת בחשבון את כל המורכבויות למל"ג, שיש לה את הניסיון והיכולת

ענת טל:  הם קובעים כללים בהתייעצות עם המוסדות תוך התאמה ושים לב לכל הדרישות המיוחדות שיש לכל מוסד ולכל חוג ולכל תכנית

ענת טל:  תודה

מיכאל ביטון: אבל מה שחשוב זה שכולכם תתפנו ביום ראשון לאיזה מרתון כתיבה והתייעצויות, ושלא יהיה גוף שיטען אחר-כך שלא השמיעו את קולו, אז שכולם יכינו ניירות תמציתיים על מה שחשוב להם, שהמל"ג יהיה אינטגרטור אבל קצב ההכנה של הנוסח המוסכם והכוללני הזה צריך להיות מהיר כי ביום שני נצטרך כבר קונספט

מיכאל ביטון:  אנחנו צריכים לעמוד ביעדים, אנחנו רוצים תוך שבוע, שבועיים לגמור את כל החקיקה בכל התחום הזה, על כל בעיותיה, אז זה מחייב קצב עבודה

תמי סלע: אז אני רוצה אולי להציע קונספט שאשמח לנסח ולשלוח להתייחסויות ואולי זה יזרז, שנוסיף תיקון לחוק זכויות הסטודנט, אפילו כתיקון קבוע, שלפיו המוסדות, על-פי כללים שהמל"ג יקבע, שזה אותו מודל שקיים היום, יקבעו התאמות נוספות שמיועדות לסטודנטים ששירתו במילואים תקופה קצת יותר משמעותית, מה שאולי נקבע מעל 30 יום או מעל מה שנקבע בנסיבות החירום, שזה מושג שכבר קיים היום בכללים

תמי סלע:  זאת אומרת, התאמות והקלות נוספות שמיועדות למצבים דוגמת זה שאנחנו נמצאים בו היום אבל יכולים להיות עוד כאלה בעתיד, לצערנו

תמי סלע:  ופה באמת - -     

מיכאל ביטון: יכול להיות שהמילה תצטרך להיות "מלחמה"

מיכאל ביטון:  יש חירום, אנחנו 70 שנה מכריזים על צו חירום במדינה בכל מיני חוקים - -     

תמי סלע: יש הגדרה בכללים שמדברת על נסיבות חירום, מצב מיוחד את התראה קצרה שזה - -     

מיכאל ביטון: אבל יכול להיות שנוסיף שם מדרג שיקרא מלחמה, אני לא יודע

תמי סלע: בסדר, אני רק אומרת את הרעיון

תמי סלע:  אפשר כמובן בנוסח ללטש - -   

מאי גולן: זה כשירות לפי סעיף 8 או 9 לחוק שירות מילואים

תמי סלע: - - ושם, בכללים האלה, הם יצטרכו לתת התאמות נוספות אולי בכמה דברים נפרט ברוח הדברים שעלו פה

מיכאל ביטון: כן

מיכאל ביטון:  רעיון טוב

מאי גולן: זה רעיון טוב, זה כיוון חיובי מאוד

מיכאל ביטון: ממש

מיכאל ביטון:  איזו אווירה טובה, אני מודאג

אלחנן פלהיימר: יהיה חשוב להדגיש שם שהמועצה להשכלה גבוהה כן תוכל להכפיף את המוסדות לאותם כללים שיקבעו כי נכון להיום, המל"ג רק יכול להמליץ - -     

מיכאל ביטון: ודאי

מיכאל ביטון:  למה שלחנו אותך לשבת איתם?     

תמי סלע: זה כללים שמחייבים אותם

תמי סלע:  דווקא שמענו פה על דרכי אכיפה, בישיבה הקודמת

קריאות: - - -      

מיכאל ביטון: אם אתה רואה הפרות בשטח, תביא להם את המידע

מאי גולן: מבחינה נורמטיבית, אלחנן, מדובר בחקיקת משנה המחייבת את כל המוסדות, מתוקצבים ולא מתוקצבים כאחד

מאי גולן:  אם יש בעיה אכיפתית אז הנה, יאיר פה והוא יכול - - -     

קריאות: - - -      

מיכאל ביטון: תביא לנו את המידע, אנחנו נטפל בהם גם ציבורית וגם משפטית

אלחנן פלהיימר: ושלא ישתמע לא נכון, התלונה היא לא כלפי המל"ג, התלונה היא שכשהמל"ג מקבל החלטה שמגיעה מצד מוסדות אקדמיים וזורק את ההחלטה לפח

מיכאל ביטון: אז תביא לנו הפרות מהשטח

יוסף טייב: אין דברים כאלה

אלחנן פלהיימר: בטח שיש

יוסף טייב: אני לא מכיר

מיכאל ביטון: גם ציבורית וגם משפטית

מיכאל ביטון:  היו"ר, תודה

יוסף טייב: ברשותכם, לפני שאנחנו מסיימים, בישיבה האחרונה אמרתי שחשוב מאוד נושא אנשי המילואים ואנחנו חייבים להם מעל ומעבר

יוסף טייב:  אני חושב שעם כל מה שאנחנו עושים, אנחנו לא עושים מספיק

יוסף טייב:  יחד עם זאת, הסיבה שהוקמה קרן הסיוע היא כדי לסייע לאוכלוסיות בפריפריה, אוכלוסיות שלא נכנסו לדעתי עד הקמת הקרן כמעט לעולם האקדמיה

יוסף טייב:  החשש שהעליתי הוא שנראה בעקבות תחולת החוק פגיעה באוכלוסיות אחרות

יוסף טייב:  ולכן אני ביקשתי שהאוצר יכניס יד לכיס ויגדיל את קרן הסיוע שאגב, למרות שמספר הסטודנטים גדל, ותקן אותי יוסי אם אני טועה – הסכום שקיים בקרן הסיוע לא גדל

יוסף טייב:  אני לא מדבר על מה שקרה השנה אלא באופן כללי

יוסף טייב:       ולכן, נמצאת איתנו בזום נעם ממשרד האוצר, ואני רוצה לקבל התייחסות מהאוצר, האם האוצר מוכן לקבל את בקשת הוועדה? עוד לא התחברה

יוסף טייב:      אז אני רק רוצה להגיד למען הסדר הטוב לפרוטוקול: אני לא יודע מאיפה לתקוף את זה כבר

אלחנן פלהיימר: יו"ר הוועדה, אני רק אגיד שלקראת תקציב 23, שר האוצר בצלאל סמוטריץ' התחייב להגדיל את הקרן, ודקה לפני אישור התקציב כמובן שזה לא קרה בסוף

מיכאל ביטון: בסדר, אבל אתה יודע שתשעה מיליארד זה לא כסף

אלחנן פלהיימר: אנחנו נדבר על ההגדרה של קרן הסיוע

מיכאל ביטון: אז אנחנו בתשעה מיליארד יכולים לזרוע את כל החלומות שלנו

מיכאל ביטון:  יש לנו הרבה חלומות

דבורה מרגוליס: רק שלא יקוצצו בצד השני, וזה החשש שלנו

יוסף טייב: ורק שנמצא את המקורות התקציביים

מיכאל ביטון: תשמע, אם ראש אכ"א מוציא מכתב לחיילי המילואים: אני שמח להודיע לכם שהממשלה אישרה תכנית ששוויה תשעה מיליארד, אבוי לאותו מנהיג ציבור או רמטכ"ל שלא יעמוד בהתחייבויות שלו

יוסף טייב: מיכאל, אף אחד לא אומר שלא יעמדו בהתחייבויות

מיכאל ביטון: אז אנחנו לא חושבים שזה כסף שכתוב על הקרח אבל אנחנו יכולים לשנות את הכתב

יוסף טייב: לקראת דיוני התקציב אנחנו נצטרך למצוא גם את מקורות התקציב

מיכאל ביטון: תשמע, אתה אמרת משהו חזק, והוא צריך להיות מובן פה: הציון שמדינת ישראל מקבלת עד לרגע זה במעשים של מדינה למען סטודנטים במילואים ובמלחמה מאוד-מאוד נמוך

רון כץ: נכשל, מה זה נמוך?     

מיכאל ביטון: מי כן פעל? המוסדות לבדם רצו קדימה

מיכאל ביטון:  מה זה עושה להם? גם חור בכיס

מיכאל ביטון:  יש גם פילנתרופיה שנכנסה אבל אנחנו הבאנו חוקים לפני חודש ולא הקשיבו לנו

מיכאל ביטון:  הממשלה לא הביאה את החוק שלה לפי התפיסות שלנו

מיכאל ביטון:  ואם היא גוררת רגליים ועוד עכשיו מצהירה ויושב לוחם או לוחמת ושומעת בחדשות שממשלת ישראל אישרה תשעה מיליארד למען חיילי המילואים, היא שמחה והם שמחים, ואז אומרים לה: רגע, רגע, חכי, נהיה בקשר בפברואר, מרץ

מיכאל ביטון:  אנחנו פה באירוע של אמינות, של עמידה בהתחייבות כלפי אזרחים

מיכאל ביטון:  מחובתנו כולנו להגיע לתוצאות

מיכאל ביטון:  מספיק עם ההצהרות וההתחייבויות להכניס גולים

יוסף טייב: נעם דן מאגף תקציבים

יוסף טייב:  בבקשה

יוסף טייב:  רפואה שלמה

נעם דן: תודה רבה

נעם דן:  למה תרצו שאתייחס?      

יוסף טייב: לגבי קרן הסיוע

יוסף טייב:  בדיון הקודם ביקשנו לבוא עם איזו אמירה עקרונית, שהאוצר מתכוון להוסיף כסף לקרן הסיוע לאור התיקון שאנחנו הולכים להביא בחוק, שתהיה העדפה למשרתי כוחות הביטחון ומשרתי המילואים, והחשש שעלה פה בוועדה הוא שיפגעו אוכלוסיות נוספות

יוסף טייב:  כדי שלא יפגעו אוכלוסיות נוספות, ביקשנו התייחסות של האוצר, האם בכוונת האוצר לבוא ולהוסיף כפי שהובטח על-ידי שר האוצר לקראת תקציב 23, כסף תוספתי לקרן הסיוע

נעם דן: הכסף שהובטח בחלק ממה שאמר עכשיו חבר הכנסת ביטון, עניין התשעה מיליארד, יש פה כמה רבדים – גם - -      

יוסף טייב: האם בתוך התשעה מיליארד יש כסף שאמור להגיע ישירות לקרן הסיוע?     

נעם דן: התשעה מיליארד זה רק לחיילים

יוסף טייב: אני אחדד את האמירה שלי: לאור התיקון שאנחנו הולכים לעשות בחוק, יש חשש לוועדה שאוכלוסיות נוספות יפגעו בעקבות כך שאנחנו ניתן ניקוד נוסף - -     

נעם דן: אני מבינה את החשש

נעם דן:  נכון, זה חשש אמיתי, אני מסכימה איתך

נעם דן:  קיים חשש כזה אבל אנחנו הגדלנו במקום זה את שכר הלימוד, גם 100% "ממדים ללימודים", גם עשינו תכנית שמממנת את כל שכר הלימוד למילואימניקים - -     

יוסף טייב: כן אבל הוא לא שייך

יוסף טייב:  מצד אחד, הממשלה מבקשת מהוועדה לבוא ולהוסיף קריטריון נוסף או התייחסות והעדפה מסוימת לאנשי הצבא וכוחות הביטחון ואנשי מילואים וזה מבורך, כך צריך להיות

יוסף טייב:  מצד שני, עלה החשש בוועדה שיפגעו אוכלוסיות נוספות, שלשם כך הוקמה קרן הסיוע

יוסף טייב:  ולכן, אני שוב חוזר על דרישה של הוועדה - -      

נעם דן: - - - אתה צודק

יוסף טייב: אני שמח שאת מסכימה איתנו - -     

נעם דן: בכל מקרה - - - המהלך למדיניות של מילואים – היא עדיין נשארת רק עם אוכלוסיות במעמד סוציו-אקונומי נמוך

מיכאל ביטון: נעם, אבל היא מתדלדלת

מיכאל ביטון:  היכולת לתת שם לאדם פרטי משהו משמעותי הולכת ודועכת כי כמות הבקשות גדלה והכסף נשחק

נעם דן: נכון, אתה צודק

נעם דן:  אני לא חושבת שכמות הבקשות תגדל ואני אסביר לך גם למה: אם יש לי מישהו במצב סוציו-אקונומי נמוך ועוד מישהו במצב סוציו-אקונומי נמוך, והשני עשה שירות מילואים משמעותי, אז הוא יתועדף

נעם דן:  זו המשמעות

נעם דן:  עדיין הקרן תנותב רק לאוכלוסייה במצב סוציו-אקונומי קשה

נעם דן:  זה חשוב

נעם דן:  אני בטוחה שנציג ות"ת-מל"ג נמצא שם והוא יכול להסביר את זה

נעם דן:  זה חשוב שתדעו

נעם דן:  דווקא הלחץ על הקרן צפוי להצטמצם ולקטון, וזה בגלל המהלכים שעשינו גם של הגדלת "ממדים ללימודים" - - - וגם שכר לימוד למי ששירת במילואים כלוחם ומי ששירת במילואים לא כלוחם, שמקבל 33 שכר לימוד, אז הלחץ כתוצאה מכך על קרן הסיוע צפוי דווקא לרדת

יוסף טייב: נעם, את צודקת אילו הדברים היו מתקבלים אבל מה שנאמר על-ידי יועצת הוועדה, שאם בקרן הסיוע היו מבקשים לצורך העניין הצהרה האם אותו סטודנט קיבל מלגה ממקום אחר, אז יכול להיות שפה אולי נותנים לו אבל פה הוא יכול לקבל את כפל התמיכה בצורה כזו או אחרת

רותם קס: החלטת הממשלה קבעה שיינתן סיוע אחד – או בהתאם החלטת הממשלה או בהתאם לסיוע מדינתי אחר

רותם קס:  ולכן החשש, לפחות ביחס לחיילי המילואים ביחס לשנה הקרובה מתייתר

יוסף טייב: אתה מאשר את זה, יוסי?     

אורי סבג: אנחנו לא יכולים לדעת

יוסף טייב: אני יודע שאי אפשר לדעת אבל בעיקרון, במה שהיא אומרת, יש בזה דברי טעם?     

אורי סבג: כן

אורי סבג:  שוב, כמו מה שנעם אמרה ובצדק, בסוף אנחנו בוחנים את האוכלוסייה שהיא סוציו-אקונומית ולכן התעדוף בגין שירות המילואים הוא אל מול מישהו שהוא גם סוציו-אקונומי וגם משרת המילואים שהוא במצב סוציו-אקונומי נמוך - -     

מיכאל ביטון: אבל לא בטוח שכמות הבקשות תרד

מיכאל ביטון:  תדע לך שבקורונה הופצצנו בבקשות

מיכאל ביטון:  מצבי חירום שולחים אנשים לאוניברסיטה, ושם היה לנו משבר המלגות

מיכאל ביטון:  לא היה לנו את "ממדים ללימודים"

נעם דן: בקורונה היה גידול משמעותי בכמות הסטודנטים ולכן גם הגדלנו במהלך מאוד-מאוד מהיר, כתוצאה מבקשה של הממשלה, את כמות המכסות למוסדות אקדמיה כי חיילים ששוחררו גם לא יכלו לטוס לחו"ל, גם היה צמצום משמעותי במקומות עבודה, ולכן אנחנו הגדלנו את המכסות לאוניברסיטאות והיה גם לחץ כתוצאה מכך על קרן הסיוע

נעם דן:  המצב לא כך היום

נעם דן:  דווקא היום יש חשש, והיו פה כמה מוסדות שהעידו שהם אפילו לא הצליחו למלא את המכסות הקיימות שלהם לסטודנטים מאחר וכ-30% מהסטודנטים בערך הם משרתי מילואים

מיכאל ביטון: יש לי עוד הערה אליך, נעם: כל הזמן אנחנו מסתכלים על מלגה כאילו נתנו למישהו 7,000 או 10,000 שקל

מיכאל ביטון:  החשיבה על אדם שהוא סוציו-אקונומי נמוך היא שעלות השנה שלו באקדמיה היא 40,50 אלף שקל, וזה המעונות או הדירה והאוכל וכל ההוצאות שלו

מיכאל ביטון:  זאת העלות השנתית של סטודנט ולא רק ה-10,000 שכר לימוד

מיכאל ביטון:  ולכן, אם מסוגלים לתת גם בקרן הזאת יותר וגם להוסיף לו כחייל מילואים, אין שום בושה שיקבל 20 ו-30 אלף שקל לשנה מהמדינה ולא מלגה שלא באמת מכסה את העלות השנתית שלו, כל שכן הוא סוציו-אקונומי

מיכאל ביטון:  אני לא מתבייש להגיד, אני מעולם לא לקחת כסף לאקדמיה מההורים שלי אבל שילמתי מחיר

מיכאל ביטון:  עבדתי משרה מלאה בתואר ראשון ובתואר שני, ונאבקתי

מיכאל ביטון:  אני חושב - -     

נעם דן: המימון של האקדמיה בישראל הוא מהגבוהים בעולם

נעם דן:  סבסוד שכר הלימוד בישראל הוא מהגבוהים בעולם - -     

מיכאל ביטון: המימון של פעילות האקדמיה, לא של מלגות לאקדמיה

נעם דן: לא, לא, של שכר הלימוד

נעם דן:  העובדה שאנשים משלמים בשנה כ-11,000 שקלים

מיכאל ביטון: אבל את ממוקדת בשכר הלימוד, ואני אומר לך שלסטודנט השנה עולה 40,50 אלף שקל

מיכאל ביטון:  זה שנתנו לו 10,000 שקל, הוא עדיין לא יכול ללכת ללמוד

מיכאל ביטון:  מאיפה הוא מביא את ה-30,40 אלף? או מההורים או שהוא הולך לעבוד

נעם דן: אתה מדבר על מלגה?     

מיכאל ביטון: אני מדבר על זה שאת כלכלנית, את אשת כספים

מיכאל ביטון:  כשסטודנט הולך ללמוד ומקדיש את חייו ללמידה, העלות המינימאלית אם הוא חי צנוע זה בסביבות ה-40,50 אלף שקל בשנה

מיכאל ביטון:  שכר דירה, אוכל, ספרים, ציוד משרדי וכל הוצאה אחרת

מיכאל ביטון:  זה שהענקנו לו 10,000 שקל לא מבטיח את עתידו

מיכאל ביטון:  מאיפה הוא מביא 30,40 אלף? או מההורים או ממלגות נוספות או מעבודה

מיכאל ביטון:  אם אני רוצה להקל על מישהו שלא ימצא את עצמו עובד עד מוות וילמד ויצליח בלימודים, אני מוכן לתת לו גם 20 אלף ו-30 אלף שקל כי אני לא בודק האם כיסיתי לו את שכר הלימוד, במיוחד אם הוא עני

מיכאל ביטון:  אני בודק כמה עולה לו להיות שנה בלימודים

מיכאל ביטון:  ולכן, מותר לכם לפתוח את החשיבה, שגם הוא קיבל מהקרן לסיוע וגם מהמילואים וגם מהעירייה שלו, זה מצוין

מיכאל ביטון:  אם זה על בסיס סוציו-אקונומי נמוך זה מצוין כי להגיע ל-20,30, וייקח את מענק השחרור שלו, וייקח את החיסכון שלו והוא יכול ללמוד בשקט

מיכאל ביטון:  זה ההישג

מיכאל ביטון:  לא להסתכל אם נתנו לו מתוך 11 שבע או שש או חמש, זה לא ההישג

נעם דן: אני מסכימה אתך

נעם דן:  אני אגיד שיש לנו עוד כלים שתומכים בסטודנטים שמגיעים מתנאים סוציו-אקונומיים קשים ומסייעים להם לעבור את התואר באופן שגם חוסך חלק מה - - - אם זה קורסי עזר, יש עוד מלגות ייעודיות לאוכלוסיות כאלה ואחרות ממצב סוציו-אקונומי קשה

נעם דן:  יכול להיות שיש מקום לעוד פתרון, זה לא נלקח בחשבון בהצעת החוק הזאת

נעם דן:  הצעת החוק הזאת היא למעשה - - - אני גיליתי אותה - - -     

יוסף טייב: זו הצעת חוק ממשלתית, לא הבנתי איך היא עקפה אתכם, לא הצלחתי להבין את זה

נעם דן: היא לא תקציבית

מיכאל ביטון: אתם לא מגלים עניין רב בדברים שהם לא תקציביים

מיכאל ביטון:  אנחנו רוצים שתגלו עניין

יוסף טייב: נעם, אני מציע שננסה לשבת ולמצוא פתרון כזה או אחר לפני יום שני בשבוע הבא

נעם דן: אז אני אגיד שאנחנו כרגע לא רואים צורך בהגדלת הקרן, ובנוסף גם אין לי מקור

יוסף טייב: בסדר, אז אנחנו חלוקים בזה ואני מציע שהאוצר יעשה מאמץ

אלחנן פלהיימר: יו"ר הוועדה, הדרישה להגדלה של הקרן היא כבר שנים, היא הייתה עוד הרבה לפני המלחמה

אלחנן פלהיימר:  במשך שש שנים לא הגדילו את הקרן, כמות הסטודנטים גדלה, כמות הסטודנטים שמגישים את הבקשות גדלה, גם של הסוציו

תמי סלע: אני מבינה שיש כ-50 אלף בקשות ו-15 אלף בסוף זכאים, וגם זה, רק חצי מהם מקבלים מעל 10,000 ומחצית מקבלים סכומים נמוכים יותר, אז זה לא עונה על

אלחנן פלהיימר: והם מקבלים רק 15 כי אין מספיק כסף

אלחנן פלהיימר:  זה לא שאין עוד זכאים

יוסף טייב: נעם, אנחנו נהיה בקשר בעניין הזה

יוסף טייב:  כפי שאמרתי, בדיון הקודם, יהיה מאוד קשה לוועדה להתקדם עם הנושא הזה בלי תוספת תקציבית לתוך קרן הסיוע ואנחנו נשוחח על כך

יוסף טייב:      תודה רבה נעם, ורפואה שלמה

יוסף טייב:      אנחנו מתחילים בדרך כלל את הישיבה עם משפחות החטופים

יוסף טייב:  היום לא זכינו מפני שכולם היו בשדולה למען החטופים

יוסף טייב:  נמצא איתנו ראש עיריית קרית-ארבע, אליהו ליבמן, שבנו אליקים חטוף,1 וצביקה, שבנו איתן מור חטוף

יוסף טייב:  בבקשה

צביקה ניר: שלום לכולם

צביקה ניר:  אני אבא של איתן, שלצערנו הרב חטוף עכשיו בעזה

צביקה ניר:  איתן עסק בכל אותו יום בהצלת נפשות מרגע שהתחיל האירוע, הוא היה מאבטח במסיבה ברעים יחד עם בנו של אליהו

צביקה ניר:  הצילו נפשות רבות מאוד עד שנחטפו

צביקה ניר:  החטיפה הייתה בשעה 14:30 בצוהריים כאשר איתן ואליקים מצאו בדרך, דרומית לאזור המסיבה, שתי גופות של בנות שנרצחו

צביקה ניר:  למרות שיכלו להציל את נפשם, הם בחרו לקחת את הגופות ולהחביא אותן מפני המחבלים, חששו להתעללות בגופות וחששו לחטיפת הגופות, כמו שהיה לנו עם הדר גולדין ואורון שאול זכרם לברכה

צביקה ניר:  גם היום, אנחנו בטוחים שהבנים שלנו עסוקים לעשות טוב לחטופים שנמצאים ביחד איתם

צביקה ניר:      אני באתי לכאן באיזה שהוא שינוי קטן מהנושא שדובר כדי להגיד משהו שמאוד-מאוד כואב לי, גם כאיש חינוך

צביקה ניר:  אני הרבה שנים גם איש טיפול

צביקה ניר:  אני עכשיו מסיים דוקטורט בחינוך בתחום של רגולציה עצמית של מתבגרים עם הפרעת קשב, כדי לסייע לנערים ונערות בישראל להתגבר על המגיפה של הפרעת הקשב

צביקה ניר:  אבל יש משהו שיותר מטריד אותי מהפרעת הקשב וזה דבר שאני חושב שוועדת החינוך צריכה לעסוק בו יומם ולילה כי גדלים היום במדינת ישראל עשרות-אלפי, אולי מאות-אלפי ילדים שלא יודעים למה אנחנו כאן, בארץ הזאת? למה אנחנו נלחמים על הארץ הזאת? אם המטרה שלנו היא לחיות בשקט, אז אני מציע שנארוז את עצמנו ונחפש מקום יותר שקט

צביקה ניר:  אני חושב שבמרכז אפריקה העולם ייתן לנו שטח גדול פי 100 ממדינת ישראל, Wi-Fi חופשי לכל האזרחים וכן האלה

צביקה ניר:      אנחנו צריכים לחשוב למה אנחנו פה, איך ידענו לחזור דווקא לכאן לאחר 2000 שנה, והאם יש לנו חוץ משותפות גורל גם שותפות בייעוד? האם יש ייעוד לעם ישראל? כל השאלות הגדולות האלה, אנחנו נצטרך כולנו ביחד, כל החברה בישראל, לשבת ולחשוב עליהן ביחד ולתת לעצמנו תשובות מאוד-מאוד טובות

צביקה ניר:  א

צביקה ניר:  כי כל אחד מאיתנו צריך לדעת למה אנחנו פה

צביקה ניר:  ב

צביקה ניר:  כל זמן שהאויב שלנו מחנך את ילדיו למות על הארץ הזאת ולקחת איתו, כשהוא מת, כמה שיותר יהודים, אנחנו לא יכולים להיות בנחיתות תודעתית בפני האויב שלנו

צביקה ניר:  אנחנו צריכים להיות בעליונות תודעתית, וככה נהיה באמת עם חופשי בארצנו

צביקה ניר:      אני מודה לכם על ההקשבה

צביקה ניר:  שיהיו לכולנו בשורות טובות     

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אליהו, בבקשה

אליהו לנקין: ברשות חברי, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת יוסי טייב

אליהו לנקין:  חברי מגולני, השר לשעבר חבר הכנסת מיכאל ביטון וכל נבחרי הציבור וכל אנשי המילואים ואנשי החינוך שנמצאים פה, בסוף כולנו מדברים על ביטחון, ובאמת בלי ביטחון קשה לחיות במזרח התיכון וקשה לחיות בארץ ישראל בשלום, והביטחון הוא חשוב

אליהו לנקין:  אבל בסוף, אני חושב שהביטחון אמור לשרת את החינוך ואת המשך שרשרת הדורות, כמו שחברי היקר צביקה דיבר על החינוך, והמשך ההבנה האמיתית מעבר לתודעת הייעוד על דרך ארץ ואורח חיים, וכמה חשוב מאוד-מאוד השילוב הזה שקורה פה כעת בוועדה, בין החינוך לבין עולם המילואים כי בסוף, בעיני, מי שהולך ומשרת ובכל רגע נתון מוכן למסור את נפשו למען עם ישראל, אנשים שהוא לא מכיר אבל הוא מבין את הערך הגדול של עם ישראל בארץ ישראל אחרי 2000 שנות גלות, זה אומר שהוא קיבל חינוך טוב, ואנחנו צריכים לראות שאנשי החינוך וכל מי שלומד כרגע בהתחנכות כזאת או אחרת למען המשכיותו של עם ישראל בארץ ישראל, אז צריך באמת ללכת לקראתו ולהועיל לו, ובטח עם אנשי חינוך שמשולבים במילואים

אליהו לנקין:       אז זה משהו שבאמת צריך לראות שאנחנו, כמדינה, יודעים להוקיר, גם את אנשי הביטחון וגם את אנשי החינוך, ובטח ובטח מי שמשלב את זה יחד

אליהו לנקין:  אז תודה על הרצון לעשות טוב לעולם החינוך תוך כדי מלחמה ושיהיו רק בשורות טובות

אליהו לנקין:  עם ישראל חי

יוסף טייב: אמן

יוסף טייב:  תודה רבה

יוסף טייב:  אנחנו שוב מייחלים לחזרתם המלאה של כלל החטופים

יוסף טייב:  אני רוצה להגיד לך, אליהו, שהיום בבוקר נפגשתי עם משלחת מאוד גדולה של חברי פרלמנט צרפתי וחברי הסנאט, ואמרנו להם בצורה החדה והברורה ביותר, בלי פוליטיקלי קורקט, שהתפקיד שלהם כרגע – זה שהם באים ותומכים זה נחמד וטוב, אנחנו מעריכים ומודים על כך

יוסף טייב:  אבל התפקיד שלהם הוא קודם כל לפעול בכל החזיתות כדי שהחטופים שלנו יחזרו הביתה, כדי שהצלב האדום יוכל לבוא לבקר אותם, להעביר להם את התרופות ואת הטיפולים הרפואיים שנדרשים, ולא פחות לגרום לכך שצרפת לא רק תתמוך בנו בדיבורים אלא גם במעשים

יוסף טייב:  ואמרתי להם בצורה הברורה ביותר: ההצבעות שלהם באו"ם נגד ישראל לא מתקבלות על הדעת

יוסף טייב:  אני חושב שהייתה תמימות דעים בחדר, הם הסכימו עם זאת והבטיחו לפעול בכלים הפרלמנטריים שיש בידם, חלקם חברי ועדת חוץ וביטחון של הסנאט, היה סגן נשיא הסנאט שהיה פה, והאמירות האלה נאמרו

יוסף טייב:  אנחנו נמשיך להפעיל את כל מי שאנחנו יכולים בארץ ובעולם לראות את הילדים שלנו ואת הסבים והסבתות, נשים, גברים וטף חוזרים הביתה לשלם

קריאות: אמן

יוסף טייב: ברשותכם, אני נועל את הדיון

יוסף טייב:      
     הישיבה נעולה