ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 292, 2024-01-08 00:00

משה גפני: שלום רב, אני מחדש את הישיבה

משה גפני:  על סדר-היום: הצעת תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל)(הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ד-2024

משה גפני:  בבקשה

נאור שירי: אפשר להכניס את תקומה לשכונה באופקים? באמת

נאור שירי:  זה לא הרבה כסף

משה גפני: יכול להיות

משה גפני:  בשביל זה צריך לדבר עם שר האוצר

משה גפני:  אעשה את זה

נאור שירי: הנה הגיע נציג השר

נאור שירי:  אתמול אני גיליתי על ההיסטוריה שלך שם למרות שפרח מזיכרוני על אשתך שהייתה מורה שם

משה גפני: הייתה מנהלת

משה גפני:  האם זה נכון, מה שאומרים פה, שמי שמחליט מה השכר שלך או מה הפנסיה שלך זה משרד החינוך? לחינוך העצמאי אין מה לומר בעניין הזה אפילו לא מילימטר

נאור שירי: גם לא על הדיווחים

נאור שירי:  ברצינות - ינון, אתם על זה

משה גפני: אנחנו על זה

מירי סביון: התקנות האלה מטפלות בשני נושאים – אחד, מוסיפים חמישה ישובים מהצפון לאזור המיוחד שיהיו זכאים להוראת שעה – תכף נסביר

מירי סביון:  והנושא השני מסדיר את הנושא של פיצוי עבור שכר לעובדים שהיו מפונים גם אם מחוץ לאזורים המיוחדים, בכל מקום שבו עובדים - זה נושא התקנות

מירי סביון:  כלומר פיצוי במסלול שכר בגין העובדים שנמנים על המפונים, שהעובד פונה גם את מעסיקו נמצא באזורים אחרים

מירב כהן: גם אם הוא נמצא בתל אביב או מהצפון אותו דבר כי הם עדיין מפונים

ינון אזולאי: ממתי זה יחול?     

מירב כהן: זה חל על אוקטובר

מירב כהן:  רצינו לפני שהתוספת באה להביא את זה כדי שתהיה ודאות

נאור שירי: הישובים שלא פונו אבל אמורים להיות מפונים, מכירים את זה? בן זימרה

נאור שירי:  יש לכם יד בכול

מירב כהן: אין לנו יד

נאור שירי: אלה ישובים שפונו בהחלטת הממשלה

נאור שירי:  הם הגדירו את המרחקים, בן זימרה

נאור שירי:  אתם יודעים למה לא פונו? אני לא יודע

נאור שירי:  כי ראיתי פה נציגים מפיקוד העורף

נאור שירי:  שאלה רלוונטית פה או דווקא לנציגי פיקוד העורף – הישובים עבדון, כרם בן זימרה, אבירם, אלקוש – זה חלק מישובים שפונו שבהחלטת הממשלה, כולל חורפיש

נאור שירי:  למה הישובים האלה לא מפונים?     

בן סעדי: אתייחס לשאלה של כבודו

בן סעדי:  אנו לא מחליטים, אילו ישובים יפונו או לא יפונו

בן סעדי:  אנו מבצעים החלטות של הדרג המדיני

נאור שירי: אתקן אותך, במחילה

נאור שירי:  מי שהחליט זה הממשלה, החליטה 5 ק"מ – הישובים האלה נמצאים

נאור שירי:  מי שממליץ כגורם המקצועי זה צה"ל

נאור שירי:  מניח שכך זה עובד

נאור שירי:  הישובים האלה עתרו לבג"ץ כי היו אמורים להיות מפונים ולא מפונים

נאור שירי:  ועדה רביעית – היה דיון על זה פה שבוע שעבר או לפני שבועיים

נאור שירי:  מה קורה? מי מפנה את הישובים?     

ינון אזולאי: שאלתי את זה בחוץ וביטחון

ינון אזולאי:  יש החלטת ממשלה אבל כתוב בה: רשאי שר הביטחון - שר הביטחון בהמלצה שלו

ינון אזולאי:  שר הביטחון החליט שעד 3 ק"מ

ינון אזולאי:  השאלה שצריכה להישאל אותם – האם מסכימים לזה, שעד 3 ק"מ

נאור שירי: אבל החלטת הממשלה מדברת עד 5 ק"מ

ינון אזולאי: עד 5 ק"מ פינוי אבל הוא לא חייב לפנות את כל ה-5 ק"מ

ינון אזולאי:  חייב עד

ינון אזולאי:  אני צודק או לא?     

מירב כהן: קראתי את זה

מירב כהן:  לא בתחום אבל קראתי בדיוק מה שינון אמר

ינון אזולאי: גם קיבלתי הסבר על זה

ינון אזולאי:  אני לא מסכים שכך זה צריך להיות אבל זה מה שנותנים

נאור שירי: לא שאלת באותו דיון למה שונה כרם בן זימרה?     

ינון אזולאי: שאלתי

ינון אזולאי:  לא מסכים עם זה שלא פונו

נאור שירי: למה לא פונו?     

ינון אזולאי: אני מסכים איתך

ינון אזולאי:  לא בעד

משה גפני: אני מבקש לדעת, אתם באים לוועדת הכספים

משה גפני:  אתם יודעים שחברים ישאלו אתכם למה אלה כן ואלה לא

משה גפני:  מה התשובה? הישובים שמיתוספים לכאן, הם נמצאים

משה גפני:  יש מקבילים להם באזור הצפון

משה גפני:  למה הם לא בפנים?     

בן סעדי: אני יכול להתייחס להנחיות פיקוד העורף, לגבי ההנחיות לפינוי, ברגע שתתקבל ההחלטה – אני לא יודע להתייחס לשיקולים, האם לפנות או לא, אבל אם תתקבל החלטה, נוכל לבצע

משה גפני: אור הגנוז הוא בהחלטת פינוי?     

שולמית אלוני: אלה ישובי הצפון

נאור שירי: הוא שאל שאלה מדויקת

חמד עמאר: הם לא לפינוי

חמד עמאר:  התקנות האלה לא מדברות על פינוי

חמד עמאר:  דיברנו על הישובים האלה בישיבה הקודמת

משה גפני: אני רוצה תשובה

משה גפני:  אני מבקש לא להפריע

משה גפני:  אתם מבקשים חמישה ישובים

משה גפני:  מה המעמד שלהם? למה אתם מבקשים על החמישה האלה?     

מירב כהן: זה בקשה של ועדת הכספים בדיון שהיינו פה, כשהכנסנו את ינור- - -     

משה גפני: ביקשנו גם להביא תקנות – לא הבאתם

משה גפני:  ביקשנו

מירב כהן: הייתה במקרה זה פנייה לפיקוד צפון כפי שביקשה הוועדה

מירב כהן:  בדקנו ופיקוד צפון הכניסו אותם בדיוק כפי שהכניס את הישובים הדרוזיים

מירב כהן:  לכן אנו מביאים אותם פה לתקנות

משה גפני: פיקוד צפון הכניסו חמישה ישובים

מירב כהן: בדיוק כפי שהכניס את היושבים הדרוזיים עם דברים ביטחוניים

משה גפני: זה היה הדבר הנכון

מירב כהן: אותו דבר גם פה הכניסו

משה גפני: ומה עם  האחרים – כרם בן זימרה?     

מירב כהן: הוא שואל שאלה אחרת

מירב כהן:  לדעתי כרם בן זימרה הם בפנים

מירב כהן:  הוא מדבר על הפינוי שפינו את התושבים, בהחלטת ממשלה שלא קשורה לקרן הפיצויים כפי שינון אמר, יצא עד 5 ק"מ

מירב כהן:  אני קראתי אותה רק מההבנה – רשום שנותנים לשר הביטחון מסגרת והוא יחליט איזה ישובים ביטחונית לפנות

מירב כהן:  לא קשור לאירוע הזה

מירב כהן:  הם בתקנות

משה גפני: החלק השני שמישהו גר במקום מסוים ועובד במקום אחר, למה זה לא נמצא עד עכשיו?     

מירב כהן: זה נמצא בתקנות שהבאנו לאוקטובר שעדיין אתה ממתין

מירב כהן:  לאוקטובר זה נמצא

משה גפני: בתקנות של אוקטובר אישרנו

מירב כהן: נכון אך רצינו לתת ודאות

מירב כהן:  פנו אלינו – מה קורה עם נובמבר דצמבר? רצינו לתת ודאות

מירב כהן:  העברנו את זה להערות הציבור די מזמן

מירב כהן:  המפונים פנו אלינו – תנו לנו ודאות

מירב כהן:  אז אנו מכניסים את זה עכשיו

מירב כהן:  כשהתקנות יגיעו מחר זה יהיה בפנים – אם יהיו מחר תקנות

מירב כהן:  הרעיון היה לתת את הוודאות הזו מזמן

משה סולומון: אדוני היושב-ראש, רק הערה שמתעסקת לא בצפון אלא בתפיסה שדיברנו עליה

משה סולומון:  גם שאלתי את פיקוד העורף ואחרים

משה סולומון:  יש בעניין אחר, של פיצוי לעסקים שנפגעו בטווח 40 ק"מ – מדבר על הדרום שפנו אליי לפני כמה ימים

משה סולומון:  זה לא נקבע 40 ק"מ

משה סולומון:  נקבע על פי ההנחיות של פיקוד העורף

משה סולומון:  מה שפיקוד העורף הכניס הנחיות מיוחדות, נכנסים הישובים האלה

משה סולומון:  פנו אליי ישובי מזרח לכיש, שנמצאים בטווח 40 ק"מ, והם לא קיבלו את השיפוי הזה לעסקים שנפגעו

משה סולומון:  שאלתי, אם ב-40 ק"מ ואמרו שזה לא קשור – זה קשור להנחיות פיקוד העורף

משה סולומון:  בדקתי מה ההנחיות של פיקוד העורף, ואכן - שחלק מלכיש נכנסים וחלק לא, כי מוגדרים יהודה ולא לכיש

משה סולומון:  עכשיו אני מסתכל, ואני רואה שהישובים כרמי קטיף, המציע, אליאב, שקף, בני דקלים ונטע לא נכנסו על אף שהם ב-35, 36 ק"מ אבל ישובים דומים להם ממש באותם מרחבים שקיבלו כמו להב, להבים וכרמים כן נכנסו

משה סולומון:  כלומר בזמן אמת היה אותם הנחיות באותם זמנים, ואני שואל למה

מירב כהן: אני אומר לגבי חוק מס רכוש ויש פה פיקוד העורף

מירב כהן:  אנו התבססנו על הנחיות פיקוד העורף

מירב כהן:  המילה 40 ק"מ לא רלוונטיות יותר כי אנו עובדים לפי רשימת ישובים

מירב כהן:  הישובים של שקף שנתת דוגמה - לא היו להם הנחיות זהות לעומר או להבים או באר שבע

משה סולומון: להב כן, בדקתי גם מול פיקוד העורף, אבל הם לא ברשימה כי הישוב לכיש תחת מועצת לכיש, ובני דקלים או שקף יושב תחת יהודה

מירב כהן: אבל ביהודה לא היו הנחיות התגוננות

משה סולומון: אבל היה ללהב

משה סולומון:  לא יכול להיות כי ללהב וללהבים ולכרמים היו בדיוק אותן הנחיות באותם זמנים

משה סולומון:  בדקתי את זה

משה סולומון:  אני שואל את פיקוד העורף – איך ייתכן שבאותה מרחק, לפעמים אפילו מרחק יותר גדול, עם אותן הנחיות - לא מדבר על כאלה שיש להם הנחיות אחרות – אלה מקבלים ואלה לא מקבלים

בן סעדי: אתייחס לעניין ההנחיות

בן סעדי:  הנחיות ההתגוננות שאתה מדבר עליהן באמת השפה המשותפת שלנו – לקחנו את המדינה וחילקנו לאזורי הנחיות

בן סעדי:  בהם אנו מדברים לפי יושבים ולא לפי ק"מ מטווח האיום

בן סעדי:  כל ישוב מתקיים תהליך מבצעי, הם הערכות מצב יומיות שבמסגרתן אנו בוחנים את האיום הנשקף כדי לאזן בין הצלת החיים לרציפות התפקודית, והתכלית של המדיניות זה לאפשר עד כמה שניתן – אנו גם פועלים לכך כל יום, לאפשר לאזרח לקיים שגרת חייו בצל המלחמה הזו

בן סעדי:  לכן יכול להיות מצב שבו - -      

משה סולומון: הייתי גם מג"ד בפיקוד העורף

משה סולומון:  ההנחיות בזמן אמת בין לה"ב- -      

מירב כהן: 17

מירב כהן: 10 הקיבוץ להבים היו במרכז הנגב כמו באר שבע, ושקף היו ביהודה

מירב כהן:  זה לא אותן הנחיות

משה סולומון: לא

משה סולומון:  אני אומר – הם לא באותם אזורים – אתה צודק

מירב כהן: לזה אמרו לעבוד ולזה אמרו לא

משה סולומון: לא

משה סולומון:  אסביר

משה סולומון:  בזמן אמת המרחקים אותם מרחקים, הם לא עבדו באותה מידה אבל בגלל שזה בלכיש וזה ביהודה – הם שכנים ממש, אלה מקבלים ואלה לא, אבל שניהם נפגעו באותה מידה

בן סעדי: ההנחיות עצמן ניתנות לפי רמת האיום הנשפת לאותו ישוב כדי לאפשר לו

בן סעדי:  אזורי ההנחיות שלנו יכולות לחצות אפילו מועצות אזוריות לפעמים וישובים מסוימים שרחוקים מטווח האיום כן לאפשר להם יותר לעומת ישובים שיותר קרובים או מצב שסכנת החיים גבוהה יותר, יכול להיות שנטיל הגבלות מסוימות בין אם זה על פעילות חינוכית או על מקומות העבודה כפי שהתייחסת

בן סעדי:  לכן יכול להיות מצב שבאותה מועצה אזורית ישוב מסוים, שתחת הגבלה של קיום פעילות חינוכית או מקום עבודה שיכול לפעול או לא לפעול, וישוב שמרוחק מטווח האיום יכול לנהוג כרגע והמטרה- - -     

משה סולומון: אבל יוצא אבסורד שישובים שקרובים יותר לכיוון עזה, כאילו מקבלים שיפוי למרות שלא עבדו בגלל המצב הביטחוני – אלה מקבלים ואלה לא מקבלים

משה סולומון:  יש פה אבסורד שיש לתקן אותו כמו שמתקנים כרגע על כמה ישובים בצפון

מירב כהן: הנושא הזה, תוכל לומר אותו דבר, למה ראשון שלא קיבלו מסלול מחזורים כמו באר שבע

מירב כהן:  כי כשאני מסתכל על 17

מירב כהן: 10 בהנחיות התגוננות, נכון שהם באזורים שונים - גם ההנחיות היו שונות

מירב כהן:  לשקף היו הנחיות מאוד מקלות

מירב כהן:  היו צהוב

מירב כהן:  באר שבע, להבים היו בכתום

מירב כהן:  זה הנחיות יותר מחמירות

מירב כהן:  זה שבפרקטיקה עסק עבד פחות או יותר אתה יכול לומר זאת גם על תל אביב

מירב כהן:  אבל בהנחיות התגוננות היו שונות – זה צהוב והם היו כתומים

משה סולומון: אנו מדברים על ישובים שבטווח 40 ק"מ שלא רלוונטי

משה סולומון:  גבול גזרה 1 הוא 40 ק"מ, ובתוכו מה שמענין זה הנחיות פיקוד העורף

משה סולומון:  הנחיות פיקוד העורף לוקות פה בשגיאה חמורה מאוד

משה סולומון:  יש פה ישובים שבאים באותה מידת התגוננות או סיכון, אבל איכשהו יצאו משם ואנו בבעיה עם זה

משה סולומון:  ישובים שאומרים לי: איך זה שהשכן שלי מקבל ואני לא? אנו בבעיה

משה סולומון:  יש לנו חמישה ישובים באותה מידה

משה סולומון:  אני מבין מה שאמרת

משה סולומון:  גם בדקתי איתם

משה סולומון:  זה פוליגון שלא עבד נכון

בן סעדי: התהליך המבצעי בוחן בכל יום את האיום שנשקף לאותה אוכלוסייה, וככל שהמלחמה התארכה ואנו מבינים את החשיבות של חזרה לשגרה או קיום שגרת החיים כדי לתמוך בחוסן של העורף, נוצר מצב דיפרנציאלי שבו יש אזורי הנחיה שקיבלו הנחיות שונות בתוך הישובים

בן סעדי:  לכן ישובים שחוו יותר היקפי ירי, שהיו בטווח האיום, ונשקפת סכנה גדולה יותר לחיי אדם שם קיבלו הגבלות, לעומת ישובים שיכולים להיות סמוכים אבל לא חוו- -      

משה סולומון: אני מבין מה שאמרת

משה סולומון:  זו הדירקטיבה

משה סולומון:  אבל בתוך הדירקטיבה הפוליגון דילג – לא רק שלא נתן הנחיות נכונות בזמן אמת אלא דילג על ישובים

בן סעדי: נכון

בן סעדי:  יכול להיות שלא יהיה רצף מסוים שבו ההנחיות יהיו זהות

בן סעדי:  אתה מסתכל על טווח האיום מעזה

בן סעדי:  אנו מסתכלים על כל המרכיבים

בן סעדי:  מבחינת ביטחון מידע איני יכול להרחיב פה את כל השיקולים אבל יכול להיות מצב שיש מובלעת מסוימת שבה ישוב קיבל הנחיה כפי שאתה אומר, מחמירה יותר למרות שהישוב הדרומי אליו אבל הוא לא בטווח האיום או לצורך העניין רמת האיום שם נמוכה יותר – קיבל הנחיות מקלות יותר

משה סולומון: אדוני היושב-ראש, אני מבקש סעד

משה סולומון:  יש פה ישובים- -     

משה גפני: עברתי את זה מאוד עם פיקוד העורף, ומה שאומר פיקוד צפון

משה גפני:  אתה עלית על נושא שאתה צריך בשבילו הרבה מאוד זמן והרבה מאוד סבלנות להתמודד עם זה

משה גפני:  אני עוזר עם זה

משה סולומון: יש פה ישובים, שנמצאים באמת במצב- -      

משה גפני: אבל זו העמדה שלהם עכשיו

חמד עמאר: צריך למצוא את המקור התקציבי

חמד עמאר:  דבר עם שר האוצר

חמד עמאר:  קודם לא נתתי ללשכת ארגוני העצמאיים, איגוד האמרגנים ומפיקי אומנויות הבמה, בבקשה

חמד עמאר:  האמת היא שזה לא הדיון עכשיו, אבל זה מדיון לדיון באותו דיון כי הכול אנו מדברים על הפיצוי ואיני יודע מה יהיה מחר, אם יגיעו התקנות  ויהיה כל המסביב

חמד עמאר:  מעדיף שתגידו עכשיו את הנושא

אלי מנטבר: ראשית, אני מקשיב מה קורה פה ומבין את כל הבעייתיות ולא חסר בעיות, אבל גם לעולם שלנו של התעשייה שלנו, נפגעת בצורה הכי חזקה

אלי מנטבר:  הרי מ-100% ירדנו לאפס אחוז

אלי מנטבר:  אין פעילות כרגע בענף שלנו לחלוטין

אלי מנטבר:  מה שיש זה בהתנדבות – אנו עושים הרבה-הרבה אירועים בהתנדבות

אלי מנטבר:  אנו זקוקים וזועקים לעזרה

אלי מנטבר:  חלק מהחברים שלנו מצלצלים שלא קיבלו על אוקטובר עדיין כולם, או חלק קיבלו רק מקדמה

משה גפני: על אוקטובר לא קיבלו חלק

משה גפני:  אבל האם הייתם במתווה?     

אלי מנטבר: כן, והיינו צריכים לקבל

משה גפני: למה לא קיבלתם?     

דניאל לגזיאל: אני למשל לא קיבלתי באוקטובר כי מה שעבדתי באוגוסט ובספטמבר נכנס באוקטובר, במזל – יש כאלה שמה שעבדו ביוני נכנס רק באוקטובר, ולכן בעקבות השוטף לא מגיע לי כלום

דניאל לגזיאל:  אותו דבר גם בנובמבר ולא יודעת מה יהיה

דניאל לגזיאל:  חוץ מזה יש עניין של מקדמות תקנות של עסקים גדולים יותר שכן אושרו להם תקנות, אבל בעצם קיבלו רק חלק מהסכום

אלי מנטבר: מקדמה והשאר בבדיקה

דניאל לגזיאל: חוץ מזה, יש עניין של עבודה קדימה – גם פרילנסרים שהם בבעיה, פטורים דיברתם מספיק, אז לא אכניס לתחום

דניאל לגזיאל:  עניין החברות שהיה המתווה של החל"ת - מעסיקים עובדים, מפטרים עובדים, מעסיקים, מוציאים לחל"ת

דניאל לגזיאל:  עובדים שיוצאים לחל"ת לא יודעים מה לעשות עם עצמם כי לא יהיו זכאים לדמי אבטלה בהמשך, וזה יוצר בעייתיות – בגלל שאנו תחום שמתכנן קדימה ובדרך כלל אין לנו ברירה – לפתוח הופעה במרס לצורך העניין - צריך היום לפתוח אותה, אחרת לא מוכרים כרטיסים או לא עושים אירועים או לא משיגים חסויות או תקציבים

משה גפני: אין  אירועים היום באזור המרכז, בשכר?     

דניאל לגזיאל: יש מופעים בכסף, אתה צודק

דניאל לגזיאל:  יש אירועים בשכר, דרך מופע, שניים, שלושה לאמן שזה אומר עם כל המעטפת שלו

דניאל לגזיאל:  יש מספר מקומות קטנים

דניאל לגזיאל:  לא בכל המקומות זה מתאפשר

דניאל לגזיאל:  מנסים להתחיל להניע

דניאל לגזיאל:  אירועים עסקיים – זה ענף שלם אצלנו – זה מחוץ למגרש כמובן ולא קורה

דניאל לגזיאל:  כנסים כמובן לא קורה

דניאל לגזיאל:  זה הרבה מהפרנסה של התעשייה שלנו, וחוסר יציבות של עסקים שמעסיקים 30, 40, 50 אנשים שבסוף בפנים זה דופק את העובדים אצלם שלא יודעים אם הם מובטלים היום, מובטלים מחר

דניאל לגזיאל:       אחת, אנו מבקשים שיהיה מתווה ספציפי לתעשייה של התרבות, ואנו עובדים על זה עם להב והיינו בקשר עם ירון גינדי ויודעים שבקשר עם אמיר

דניאל לגזיאל:  שתים, לזרז את הכסף כפי שאמרת בעצמך

דניאל לגזיאל:  בסוף גם צריך תקנות, גם צריך לדעת אם זה נחשב ינואר פברואר

דניאל לגזיאל:  ינואר התחיל

דניאל לגזיאל:  אנשים צריכים לדעת מה לעשות עם החיים שלהם

משה גפני: היינו יכולים לקחת את אוקטובר ולהעביר אותו גם לנובמבר דצמבר

משה גפני:  האם זה פותר לכם את הבעיה? אני לא מדבר על העברת הכסף או המקדמות

דניאל לגזיאל: אתה צודק, אבל זה גם עניין תזרימי – הדברים לא ודאיים

דניאל לגזיאל:  מקדמה – אתה לא יודע אם אושר, לא אושר

דניאל לגזיאל:  אני הראשונה שהייתי אומרת שצריך לתקן כפי שהם תיקנו בקורונה, שבסוף לא לחלק כסף סתם ואז להחזיר ולייצר בלגאן

דניאל לגזיאל:  בסדר שבודקים אבל ברגע שאתה בודק ומקבל, תדע שאם אתה לא מדווח לא נכון או בטעות תדע שיש לך כסף או אין כסף

דניאל לגזיאל:  תדע איך לפעול, איך לחפש עבודה או לא לחפש עבודה

דניאל לגזיאל:  בקורונה הכסף עבר הרבה יותר מהר ויותר קיבלו מרגע שהוגשו תקנות והכול התקבל, בסוף זה עניין דרמטי

דניאל לגזיאל:  נגיד שאני – לא אני ספציפית – אבל נאמר שאני מקבלת פיצויים רק בינואר, כי בספטמבר אוקטובר אין לי ירידה במחזור ואז עושים את זה לפי מחזור של נובמבר דצמבר, מה יעזור לי רק בינואר? איך אני משלמת שלושה חודשים אחורה?     

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אמיר, תוכל להשיב?     

מירב כהן: קודם כל לגבי התזרים, הוא לא נפגע

מירב כהן:  לכן יצרנו מסלול ייחודי כאן בחקיקה לשוטף פלוס

דניאל לגזיאל: סליחה, התכוונתי תזרים - השוטף פלוס זה נושא אחד וגם מתי הכסף נכנס לבנק – הפיצויים, לא הכס המקורי של העבודה

מירב כהן: כל הרעיון היה של שוטף פלוס כי אין להם ירידה באוקטובר כי זו עבודה קודמת אז גם התזרים הכספי לאותו בעל עסק אין לו בעיה כי קיבל את הכסף

מירב כהן:  יצרנו אז בחקיקה ביחד עם הארגונים המקצועיים, יחד עם לשכת יועצי המס ורואי החשבון מבנה של שוטף פלוס שאפילו ברגע שאישרנו את דצמבר עשינו משהו שלטעמנו נותן פיצוי יותר גדול אבל זה בסדר – לקחנו את שלושת החודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר, הגישו לפי נובמבר דצמבר, ויקבלו בפעם אחת את שלושת המענקים של אוקטובר, נובמבר ודצמבר

מירב כהן:  ב-15

מירב כהן: 1 תיפתח המערכת, יוכלו להגיש את התביעה, ויקבלו שלושה מענקים בו זמנית

משה גפני: מתי יקבלו?     

מירב כהן: לא יכול להתחייב כל תיק

מירב כהן:  תיקים אחרים שדיבר וקיבל מקדמה- - -     

משה גפני: תיק רגיל שאין בעיה

מירב כהן: תיק רגיל כפי שראינו – 80% מהתיקים שולמו די מהר

מירב כהן:  היה קצת עיכובים בתחילת המערכת עד שהרצנו

מירב כהן:  היום זה תוך שבוע רץ לתשלום

מירב כהן:  80% מהתיקים ישולמו באותו קצב

דניאל לגזיאל: אתה צודק אבל למשל, לא יודעים שהפיצויים חלים על ינואר - ברגע שיש לך שוטף ואתה מתחשב בנובמבר דצמבר, ובינואר אין תקנה, אין לך שוטף

דניאל לגזיאל:  אתה מתגלגל על כלום

מירב כהן: עלתה פה סוגיה בדיון הקודם, האם לעסקים של שוטף פלוס לגבי דצמבר נבחן להם את ינואר פברואר או נבחן את נובמבר דצמבר

מירב כהן:  ינואר פברואר יותר נכון, אבל הגשת תביעה היא רק במרס

מירב כהן:  אגב גם ייתן לטעמנו פיצוי יותר נמוך

מירב כהן:  יחד עם זאת לבקשת חברי הוועדה והארגונים המקצועיים עשינו את זה לפי נובמבר דצמבר, שלושה מענקים בפעם אחת כי רוב הפגיעה שלהם בנובמבר דצמבר

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  עוד לא סיימנו

משה גפני:  אנו בתהליך

דניאל לגזיאל: תודה

משה גפני: מי מקריא את התקנות?      

מירי סביון: רק  אציין שנתקן תוך כדי הקראה

מירי סביון:  בתקנות שהעברנו כתבנו שמסלול שכר, מה שדיברנו, יהיה עד המוקדם מבין תקופת הפינוי ו-31

מירי סביון: 12

מירי סביון:  אחרי שהעברנו לוועדה התקבלה החלטת ממשלה שמאריכה את תקופת הפינוי לסוף פברואר ולכן נאריך גם פה לסוף פברואר

משה גפני: תגידו מה אתם רוצים בתקנות ונחליט האם להצביע היום, מחר

משה גפני:  מחר גם לא בטוח

ינון אזולאי: הרב גפני, המפונים באמת לא יודעים עד מתי הם בחוץ

ינון אזולאי:  אומרים להם: קחו לאב משפחה 200, 100 שקל למשפחה – והם הולכים לשכור דירות, המשכיר אומר להם: לכמה זמן? לא יודעים

ינון אזולאי:  מה אפשר לעשות? שהמדינה אומרת שבחצי שנה הקרובה מוכנים לתת להם את הביטחון הזה

ינון אזולאי:  לכן הם לא מוצאים דירות

ינון אזולאי:  זה לא קשור לרשות המיסים

משה גפני: זה החלטות קשות

משה גפני:  בבקשה

ינון אזולאי: גם למפונים קשה

אורלי שיף: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון), התשפ"ד-2024

אורלי שיף:  בתוקף סמכותי לפי סעיפים 35, 36(א) ו-65 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א-1961, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1

אורלי שיף:  1

אורלי שיף:  בתקנה 1 לתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ"ד- 2023 (להלן – הוראת השעה) – (1) ברישה, אחרי "יום ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023)" יבוא "ולעניין נזק עקיף שאירע בשל היעדרות מהעבודה של עובד או עובד עצמאי, כמשמעותו בפסקה (4) להגדרה "מסלול שכר עבודה" שבפסקה (1) להגדרה "שווי של נזק עקיף" כנוסחה בהוראת השעה, שמתגורר בישוב אשר פונה לפי החלטות הממשלה ושאירע בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד לסיום תקופת הפינוי לפי החלטת הממשלה שחלה לגבי הישוב שבו מתגורר העובד, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, או עד יום י"ט בטבת התשפ"ד - פה אנו רוצים לשנות, מ-31

אורלי שיף: 12

אורלי שיף: 23, להאריך ל-29

אורלי שיף: 2

אורלי שיף: 24 – לפי המוקדם

שולמית אלוני: תסבירי את כל הפסקה

ישי פרלמן: ברישא של התקנות, בסעיף התחולה זה מסביר לגבי אילו נזקים התקנות יחולו, ורוצים להוסיף פה הארכה לתקופת התחולה שכיום זה עד 31

ישי פרלמן: 10

ישי פרלמן: 23, לגבי עובדים או עצמאיים שגרים בישובים שפונו לפי החלטת הממשלה, ושהעובדים במקום אחר

ישי פרלמן:  כלומר אני גר בשדרות, עובד בתל אביב

ישי פרלמן:  במקרים כאלה רוצים לתת למעסיק שלהם בתל אביב את האפשרות לקבל את הפיצוי עד סוף מועד הפינוי או עד סוף פברואר, לפי המוקדם

שולמית אלוני: למה לפי המוקדם?     

ישי פרלמן: בסוף פברואר אנו רוצים לעשות עצירה ולבדוק מחדש

שולמית אלוני: בנוסח שהבאתם זה עד סוף דצמבר כלומר אם היינו מאשרים את זה לפני שבוע, יכול להיות שהייתם צריכים לעשות כבר עכשיו את העצירה הנוספת

שולמית אלוני:  השאלה היא למה לא לפי המאוחר?     

ישי פרלמן: לפי המאוחר אנו חושבים שזה לא נכון

ישי פרלמן:  זה נועד כדי לאפשר לאנשים מישובים מפונים לקבל ודאות שיקבלו שכר בתקופת הפינוי ובתקופה שבה המדינה חושבת – עכשיו אנו חושבים שאין ציפייה מצד המדינה שילכו לעבוד, בתקופה הזו

ישי פרלמן:  יכול להיות שבסוף פברואר יהיה משהו אחר

ישי פרלמן:  אנחנו רוצים לאפשר אפשרות שם

נתנאל היימן: אתה מדבר על שכר מלא? או שוב על 520 שקל למפונה? ושאלה שנייה, בדצמבר וינואר הבנתי שלא בטוח יהיו תקנות ב- - - המיוחד

נתנאל היימן:  היום ההגשה היא דרך המסלול המיוחד

נתנאל היימן:  בינואר יהיה מסלול נפרד?     

מירי סביון: ההגשה תתאפשר במערכות, בהנחה שהתקנות ברגע שיעברו אפשר יהיה להגיש את זה דרך המערכות

מירי סביון:  נעשה את ההתאמות הנדרשות

מירי סביון:  לגבי 520 שקל – זה המתווה, גם אם השכר יותר גבוה

שולמית אלוני: מתי ייעשו ההתאמות הנדרשות? אנו מכירים מצבים שהמערכת עדיין לא הייתה נכונה

מירי סביון: אני חושבת שזה יהיה בהקדם

ישי פרלמן: היום המערכת עובדת

ישי פרלמן:  היום יש אפשרות למעסיק בתל אביב להגיש בקשה

ינון אזולאי: אז ההתאמה היא אוטומטית כי המערכת עובדת כבר

מירב כהן: בגין אוקטובר זה פתוח כבר, ואפשר להגיש את התביעות

מירב כהן:  המערכת הזו תיפתח אותו דבר, ב-15

מירב כהן: 1 והם יוכלו להגיש

נתנאל היימן: גם אם לא יהיה באזור המיוחד מתווה?     

מירב כהן: זה המתווה

מירב כהן:  זה חלק מהתקנות

נתנאל היימן: אבל בינואר לא בטוח שיהיה באזור המיוחד

נתנאל היימן:  השכר צריך להמשיך להיות משולם

מירב כהן: נפתח את זה גם לישובים המפונים – אנו יודעים אותם, זה רשימה סגורה

מירב כהן:  נפתח – נחשוב על הפתרון הכי יעיל שיכול להיות

ינון אזולאי: כדאי כבר עכשיו לחשוב וליישם את זה, כי זה אומר שצריך אחר כך לעשות שינוי

מירב כהן: אין בעיה

שולמית אלוני: ברמה הניסוחית, זה מגדיל את הרישא והופך להיות מסורבל, אולי להוריד להגדרות גם עובד בישוב שפונה וגם תקופת הפינוי ואז יהיה יותר נגיש בקריאה

שולמית אלוני:  כל החלק של עובד או עובד עצמאי כמשמעותו בפסקה (4) להגדרה מסלול שכר עבודה של פסקה (1) להגדרה שווי של נזק עקיף כנוסחה בהוראת שעה שמתגורר בישוב אשר פונה לפי החלטת ממשלה – כל זה יכול להיות ביחס לעובד בישוב שפונה, וכל החלק שמתייחס להחלטת הממשלה שחלה לגבי ישוב שבו מתגורר העובד לרבות החלטת ממשלה המאריכה אותה – אפשר להגדיר כתקופת פינוי, ואז מה שיצטרף יהיה לעניין נזק עקיף שאירע בשל היעדרות מעבודה של עובד בישוב שפונה ושאירע בתקופה שמיום כך וכך עד סיום תקופת הפינוי או עד יום 29

שולמית אלוני: 2 לפי- - -      

ישי פרלמן: אין לנו התנגדות

ישי פרלמן:  עניין נסחות

ישי פרלמן:  עשינו בדיקה

ישי פרלמן:  לא בטוחים שזה עוזר אבל אין לנו התנגדות

אורלי שיף: 2

אורלי שיף:  בפסקה (1)(א) – (א) בהגדרה "שווי של נזק עקיף" המובאת בה, בפסקה (1),  בהגדרה "יום היעדרות בשל המצב הביטחוני", ברישה, אחרי "בכל מקום שהוא בשל המצב הביטחוני" יבוא "בתקופה הקובעת";     

ישי פרלמן: זה תיקון שהוא יותר הבהרה

שולמית אלוני: לא מתייחס לא להיבטים של המפונים ולא להוספת הישובים

ישי פרלמן: נכון אבל אחרי שקראנו את התקנות אחרי שהוספנו את התקופה הקובעת, זו הגדרה עכשיו שהיא מורכבת יותר כפי שנראה למטה, הבנו שבלי המינוח הזה בסעיף יותר קשה לקרוא את זה

ישי פרלמן:  זה לא משנה את המצב הקיים וגם בלי זה זה היה זהה, אבל רצינו להבהיר את זה כדי שיהיה קל יותר לקריאה – מבהיר שהעובד צריך לא להגיע לעבודה בתקופה הקובעת

ישי פרלמן:  לא הגיע ב-2018 אז לא יקבל על זה פיצוי

אורלי שיף: (ב) במקום ההגדרה "התקופה הקובעת" המובאת בה יבוא: ""התקופה הקובעת" – אחת מאלה לפי העניין : (1) התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט"ז בחשוון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023)";     

שולמית אלוני: מבחינת המועדים צריך להתאים?     

ישי פרלמן: זה מועד סיום התקנות היום

ישי פרלמן:  יכול להיות שנצטרך להתאים מחר

שולמית אלוני: היום זה אומר, בלי המתווה שעדיין לא הבאתם

שולמית אלוני:  ברגע שיהיו התקנות שיתייחסו לחודשים נובמבר ודצמבר צריך להתאים פה בהתאמה

חמד עמאר: אם יביאו את התקנות איתם – אז לא צריך לתקן

ינון אזולאי: אז אי אפשר להצביע היום בכל מקרה, אלא אם כן אתה לא מאמין שיביאו את התקנות

משה גפני: אני מאמין בקב"ה

משה גפני:  תמשיכו

משה גפני:  אבל שלומית צודקת

משה גפני:  תלוי בתקנות

אורלי שיף: (2) לעניין פיצוי לפי פסקה (1) להגדרה "שווי של נזק עקיף", לעניין נזק עקיף שאירע בשל היעדרות מהעבודה של עובד או עובד עצמאי שמתגורר בישוב אשר פונה לפי החלטות הממשלה – התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד לסיום תקופת הפינוי לפי החלטת הממשלה שחלה לגבי הישוב שבו מתגורר העובד, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה,  או עד יום- - -         

שולמית אלוני: צריך להתאים, בהתאמה, 29

שולמית אלוני: 2

שולמית אלוני: 24, לפי המוקדם

שולמית אלוני:  תסבירי

ישי פרלמן: זה אותו דבר כפי שדיברנו

שולמית אלוני: יש לשים לב שאתם מתייחסים לישוב שבו מתגורר העובד – מניחה העובד או העובד העצמאי

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  אפשר להוסיף את זה בנוסח

ישי פרלמן:  זה אותו תיקון, בתוך התקנות עצמן

שולמית אלוני: טוב

שולמית אלוני:  ברישא של סעיף קטן (ב) זה אחת מאלה לפי העניין

שולמית אלוני:  איך יודעים מה זה לפי העניין? זה לא לפי המוקדם או המאוחר

שולמית אלוני:  מה זה לפי העניין?     

ישי פרלמן: העניין ב-(2) זה ניזוקים בישוב שפונה שעובדים בישוב אחר וב-(1) זה כל שאר האנשים

ישי פרלמן:  זה העניין

אורלי שיף: (3) בפסקה (8), בתוספת הרביעית המובאת בה, אחרי "יסוד המעלה" יבוא: "אור גנוז, בר יוחאי, מירון, ספסופה, קדיתא"

שולמית אלוני: אלה הישובים שבזמנו לפי הנחיית פיקוד הצפון, וכפי שהסברתם בתחילת הישיבה, הייתה ביחס אליהם פגיעה בחופש התנועה

מירב כהן: כן

עמית סופר: אדוני היושב-ראש, קודם כל, אני מודה ליושב-ראש על הכנסת חמשת הישובים האלה

עמית סופר:  זה לא ברור מאליו

עמית סופר:  כמובן גם לאוצר

עמית סופר:  אני חושב שרק בשבת האחרונה קיבלנו תזכורת, למה האזור שלנו נקרא אזור מיוחד, הר מירון

משה גפני: הר מירון הוא במועצה האזורית שלך?      

עמית סופר: מרום הגליל, כן

עמית סופר:  גם כרם בן זימרה

עמית סופר:  בשבת הזאת חווינו 40 שיגורים, חוויה מטלטלת מאוד

עמית סופר:  חשוב גם לציין בהמשך למה שאדוני ציין בישיבה הקודמת, שהתחולה תחול רטרואקטיבית – יש פה אנשים שלמעלה מחודש אוקטובר לא מגישים ומחכים להחלטה הזו

מירב כהן: זה חל גם על חודש אוקטובר

משה גפני: זה חל רטרואקטיבית

עמית סופר: תודה רבה

משה גפני: אנשי האוצר, אנו מקבלים הרבה פניות – למשל העמדה שלנו שישובים שנמצאים במועצה אזורית שהרוב שם בתוך המתווה ויש מיעוט שרחוקים קצת יותר, וכל הזמן ביקשנו, שברגע יש מועצה אזורית שרובה בתך המתווה או בתוך האזור שיחול על כולם

משה גפני:  יש למשל, פנו אליי חברי כנסת על גבולות, צאלים ואורים

ולדימיר בליאק: שלושה קיבוצים במועצה אזורית אשכול

נאור שירי: הבעיה שם שהמיקום הפיזי במגורים הוא רחוק, ומרכז עולמם החינוכי- -      

משה גפני: דיברנו על זה כמה פעמים

משה גפני:  פנה אליי ראש המועצה האזורית של נחל שורק, יש שם חמישה ישובים שבתוך התחום, שניים, מתוך שבעה או שמונה, שמחוץ לעניין

משה גפני:  מה עושים עם זה? זה מעיק עלינו

ולדימיר בליאק: אנחנו מילא

ולדימיר בליאק:  זה מעיק על התושבים

משה גפני: זה מה שהעלה חבר הכנסת סולומון

משה גפני:  אצלו אין בעיה עם כסף כי מביא משר האוצר

מירב כהן: יש להסתכל על המועצות – יש הבדל בין גבולות אורים וצאלים, שזה מועצה שגם השירותים המוניציפליים לא קיימים כלל בגלל מה שקרה ב-7

מירב כהן: 10, לבין מועצות אחרות

מירב כהן:  אתה מדבר על עזוז ועוד ישוב שנמצאים בישוב שלא היה להם – מהיום הראשון של הלחימה כמעט הם בסטטוס ירוק

מירב כהן:  פיקוד העורף אמר להם: תמשיכו לעבוד

מירב כהן:  אני חושב שבמקרים האלה- -     

ינון אזולאי: תענה על גבולות

ינון אזולאי:  שם זה מקום של שירותים מוניציפליים

ינון אזולאי:  אתה צודק

מירב כהן: הבעיה שונה

משה גפני: איך פותרים את הבעיה הזו?     

מירב כהן: יש הבדל, קודם כל

מירב כהן:  מה שהוצג לפני רגע לא אותו דבר כמו צאלים

ינון אזולאי: אנו מסכימים

ינון אזולאי:  וזה הבעיה שהשירותים המוניציפליים לא קיימים בכלל

ינון אזולאי:  השאלה מה הפתרון

ולדימיר בליאק: והתושבים מפונים על חשבון המועצה

מירב כהן: נכון, אנו יודעים

מירב כהן:  זה לא החלטה שלנו כמובן אלא החלטה של משרד הביטחון

ולדימיר בליאק: אבל צריך להתחשב בהחלטה הזאת

ולדימיר בליאק:  שגרת החיים שם לא קיימת

מירב כהן: נבחן את הנושא

משה גפני: אמיר ומירי, אתם נמצאים בתוך העניין

משה גפני:  הנושא הזה מעיק על התושבים

משה גפני:  ולדימיר צודק

משה גפני:  מעיק על התושבים אבל מעיק גם עלינו

משה גפני:  אנשים פונים אלינו

משה גפני:  יש דבר שנראה חסר היגיון

משה גפני:  זה לא הרבה כסף

משה גפני:  לא משהו דרמטי

משה גפני:  אתם מתקנים את הנושא של גליל עליון

משה גפני:  תנסו לפתור גם את הבעיה הזו

משה גפני:  זה דבר שמפריע

משה גפני:  אני לא מצביע עכשיו

נאור שירי: מי שפותר זה קובעי המדיניות או הדרגים המקצועיים ברשות המיסים?     

מירב כהן: מה שאנו מצביעים בתקנות, לגבי תקנות המחזורים, גבולות צאלים ואורים בתוך התקנות של המחזורים

מירב כהן:  זה לא רלוונטי - לטעמי

מירב כהן:  הם במסלול מחזורים של התקנות כמו באר שבע ואשדוד, גבולות צאלים ואורים

ינון אזולאי: אבל הם מפונים

ינון אזולאי:  צריכים להיות במסלול האדום

מירב כהן: העברנו להערות הציבור חמישה ישובים נוספים שאינם ישובי ספר, וזה נמצא אצל הוועדה?      

שולמית אלוני: עבר להערות הציבור

מירב כהן: ישובים שפונו בהחלטות הממשלה והם לא ישובי ספר - - - - בני נצרים, נווה, דורות וברור חי, שיש לנו הצדקה מקצועית לומר שפונו, והם לא ישובי ספר ואין להם פתרון כרגע

משה גפני: איפה זה?     

ישי פרלמן: זה ביחד עם התקנות

משה גפני: הרי מודיע בזה - אני שמתי עצמי בתוך הציבור, ואתם צריכים להביא גם אלינו להערות הציבור

משה גפני:  יש גבול לסבלנות שלי

משה גפני:  לא יכול להיות המצב הזה

משה גפני:  היה צריך לומר לי מההתחלה: גפני, אל תתקדם עם העניין, כי אין לנו אפשרות להביא את התקנות

משה גפני:  מה אעשה? יש מושג בתורה של צער בעלי חיים

משה גפני:  מה אתם מצערים אותי ככה? סיימנו את הדיון בתקנות האלה

משה גפני:  נצביע יחד עם כל המתווה בעזרת השם גם על התקנות האלה

נאור שירי: אנחנו בצפון בוועדת הפנים, בחורפיש מחר

משה גפני: תודה רבה, אנשי משרד האוצר, פיקוד העורף

משה גפני:  ההסברה שלך הייתה לא רעה

משה גפני:       תודה, הישיבה נעולה