ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 280, 2023-12-26 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אני מקדם בברכה את היושב-ראש החדש של הרשות לניירות ערך, ספי זינגר

משה גפני:  פעם ראשונה שאתה כאן בוועדה

משה גפני:  לפני שאנחנו מברכים אותך, אני רק רוצה להגיד לוועדה, שאתמול דיברתי עם ליאור מושייב, החייל שאתמול בוועדה אמר שהוא איננו מקבל שום סיוע מהמדינה והעסק שלו ושל אחיו קורס

משה גפני:  דיברתי אתו אתמול, והוא ביקש סיוע מכמה משרדי ממשלה וקיבל תשובה שלילית

משה גפני:  יש מקום ששם הוא לא ביקש

משה גפני:       על כל פנים, אני אמרתי לו שיגיש את הבקשות, וגם אם תהיה לו תשובה שלילית, שהוא ימסור לי

משה גפני:  יכול להיות שאם זה יישאר במצב כזה, אני אביא את זה לדיון כאן בוועדה, את המקרה שלו כדוגמה לכל מה שקורה בעניין הזה של חיילי המילואים, שזה דבר שאי אפשר להאמין שקורה

משה גפני:  אבל לפי מה שהוא תיאר אתמול, זה קרה

משה גפני:  יכול להיות שבמשרד האוצר צודקים, שהם אומרים שהיות ולא היו בקשות, אי אפשר היה לעזור לו, אבל זה לא משנה, צריך לפתור את הבעיה הזאת

משה גפני:  אם אכן לא יהיה פתרון, אני אביא את זה כאן לדיון בוועדה

משה גפני:  אנחנו לא יכולים לעבור לסדר היום על הסיפור הזה של ליאור מושייב כמשל

אליהו (אלי) רביבו: ישר כוח, אדוני יושב-ראש הוועדה, מדהים שאתה מציין שמדובר על זה כמשל

אליהו (אלי) רביבו:  רק לדייק את זה, זה לא נכון שהוא לא הגיש בקשה

אליהו (אלי) רביבו:  יש פלח אוכלוסייה מסוים, שבגלל שאין לו ותק ואין דוגמת השוואה, בגלל זה הוא נפלט לגמרי, אבל יש בקשה

משה גפני: בסדר, זה עסק חדש

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק

משה גפני: עסק חדש, כשיש מצב כזה של מלחמה, ושלא לדבר על זה שהוא חייל במילואים והוא נמצא איפה שהוא נמצא

משה גפני:  המציאות הזאת לא יכולה להיות, שאנחנו נעבור על זה לסדר היום, ולכן דיברתי איתו אתמול פעם נוספת מעבר למה שדיברנו כאן בוועדה, וביקשתי ממנו שיגיד לנו מה התקדם

משה גפני:  אם זה מסתדר, מצוין

משה גפני:  אם זה לא מסתדר, אנחנו נביא את זה לכאן לדיון ונקרא לכל משרדי הממשלה שעסוקים, אמורים להיות עסוקים בעניין הזה

ינון אזולאי: הפתרון הוא פשוט, מקדמות לחיילי המילואים שיש להם עסק, גם בלי שיגישו, זה הדבר הראשון

משה גפני: בינתיים הם לא עושים את זה

ינון אזולאי: ייאמר, בוא נגיד לחובתנו, שלא דרשנו את זה

ינון אזולאי:  הם היו צריכים להבין את זה לבד, אנחנו צריכים לדרוש שתהיה מקדמה ראשונה לחיילי המילואים

משה גפני: שמעת אתמול את אמיר דהן, הוא אמר: אין לי את הרשימות האלה

ינון אזולאי: לא לא, אתמול הוא אמר שהוא כבר קיבל את הרשימה, ולכן בגלל שהוא קיבל את הרשימה, הוא צריך לעשות את זה

ינון אזולאי:  הסיפור של מושייב הוא סיפור של עסק חדש שעלה פה בוועדה

ינון אזולאי:  נתנו פתרון לעסקים חדשים, שמגישים חודש או חודשיים אחורה וזה לא נותן להם מספיק מענה, אבל חייבים להחריג בנושא הזה את חיילי המילואים, וזה הפתרון שיש

ולדימיר בליאק: אגב, אני חושב – והצענו את זה אתמול – שהגיע הזמן שעסקים בבעלות חיילי מילואים ייכנסו למסלול האדום; שייכנסו למסלול האדום ויקבלו פיצוי מלא של 100%

אליהו דלל: צריך שיהיה לו שקט כלכלי

ולדימיר בליאק: הצענו את זה אתמול, אני מציע שנאמץ את זה

משה גפני: אני לא מדבר רק על המקרה שלו

ולדימיר בליאק: כן, בוודאי, כל עסק בבעלות של חיילי המילואים צריך להיכנס למסלול אדום, ולא משנה באיזה מקום בארץ הוא נמצא

ינון אזולאי: בכל הארץ – נכון, בדיוק

משה גפני: מאה אחוז

משה גפני:  בסדר, אני עכשיו מחכה לזה, ואני אביא את זה כאן לדיון

משה גפני:       אדוני יושב-ראש הרשות לניירות ערך, תדע שמערכת היחסים בין ועדת הכספים לבין הרשות לניירות ערך היא מערכת יחסים חשובה, מאוד חשובה

משה גפני:  זה אחד הגופים הכלכליים החשובים ביותר במדינה

משה גפני:  הרשות לניירות ערך, יש לה מעמד בלתי רגיל מבחינת החקיקה שהיתה בעניין הזה, ואני שמח שאתה כאיש מוכשר שאנחנו מכירים כאן בוועדה, אנחנו מכירים אותך הרבה שנים קודם – גם איש מוכשר וגם הניסיון שלך בגופים כלכליים מאוד חשוב לנושא הזה שאתה עכשיו מופקד עליו  – אני שמח שאתה כאן, ואני מקדם אותך בברכת ברוך הבא

אליהו (אלי) רביבו: כולנו

משה גפני: ושיהיה לך בהצלחה בשם כל הוועדה, שיהיה לך בהצלחה וסיעתא דשמיא

משה גפני:  אתם מגישים את התקציב של הרשות לניירות ערך

משה גפני:  אם אכן יתברר שזה בסדר והכול כמו שצריך, אנחנו נצטרך לאשר את זה, זה החוק

משה גפני:  ספי, הבמה לרשותך

יוסף זינגר: קודם כל, תודה רבה

יוסף זינגר:  זה משמח אותי לשוב לוועדת הכספים

יוסף זינגר:  כמו שאמר היו"ר, הייתי פה לא מעט שנים בכל מיני תפקידים, ועכשיו אני בתפקידי כיו"ר רשות ניירות ערך, אז זה משמח ואפילו מרגש

יוסף זינגר:       גם אנחנו רואים את הוועדה כשותף מאוד מאוד חשוב שלנו

יוסף זינגר:  העבודה יחד עם ועדת הכספים

יוסף זינגר:  יש הרבה מאוד אתגרים על הפרק

יוסף זינגר:  אנחנו חושבים שזה דבר חשוב מאוד, ערך חשוב מאוד, ואנחנו גם מקווים לבוא לוועדה בזמן הקרוב עם דברים, הצעות ורעיונות להתקדם יחד ובשיתוף פעולה עם הוועדה

יוסף זינגר:       אנחנו מניחים היום את תקציב הרשות על שולחן ועדת הכספים לאישור ועדת הכספים

יוסף זינגר:  אני אגיד אולי בקצרה כמה מילים קצת על הפעולות שנקטנו ברשות בתקופת המלחמה, הדברים המהותיים – אני מבין שהיה על זה כבר דיון, אז אני אגיד את זה בקצרה – וקצת על האתגרים שאנחנו רואים לפנינו לשנת 2024

יוסף זינגר:       אני חושב שההחלטה הראשונה שקיבלנו והיתה חשובה מאוד היתה החלטה על פתיחת הבורסה

יוסף זינגר:  בסופו של דבר, הבורסה בישראל עבדה באופן רציף לאורך כל תקופת המלחמה

יוסף זינגר:  לא היה יום אחד, לא היה רגע אחד שהיא עצרה

יוסף זינגר:  זה מסר ערכי חשוב, זה מסר כלכלי חשוב

יוסף זינגר:  אני חושב שזה מלמד על החוסן של הכלכלה, ואגב, זה גם מלמד לא מעט על הבגרות של השוק

יוסף זינגר:  ההתנהלות של השוק בתקופת המלחמה היתה בוגרת ואחראית, וגם זה ערך ומסר חשוב ביחס לשוק

יוסף זינגר:       מבחינת הרשות, חילקנו את הפעולות שלנו לשתיים: הקלות, בעיקר בהיבטים פרוצדורליים, ומהצד השני, הקפדה – ואפילו הקפדה יתרה – על המהות, על הדיווחים, על זה שהציבור יקבל את המידע שהוא צריך לקבל

יוסף זינגר:       בהיבטי ההקלות, הדבר הראשון שעשינו היה דחייה של מועדים, שהמרכזי שבהם היה דחיית מועדי דוחות, הרבעון השלישי של החברות הציבוריות, מתוך הבנה שהמלחמה פגשה את החברות ממש ממש בסמוך למועד הדוחות, ולכן נכון היה לאפשר להם דחייה של חודש בהגשת הדוחות

יוסף זינגר:       נושא נוסף היה דחייה של מבחנים

יוסף זינגר:  הרשות מקיימת לא מעט מבחני הסמכה ליועצי השקעות וכדומה, אז נעשו לא מעט דחיות בהיבט הזה – ראשית, דחייה למי שלא רצה להיות או מי שלא יכול היה להגיע למבחנים הראשונים; מועד נוסף בפברואר

יוסף זינגר:  אגב, זה גם מופיע בתקציב

יוסף זינגר:  יש שורת עלות של לא מעט כסף שנובעת מזה שהוספנו בחינה נוספת לנבחנים שלא יכולים, או לא יוכלו לבוא בגלל המלחמה, או מסיבות כאלה ואחרות שקשורות לזה

משה גפני: בכמה זמן דחיתם?     

יוסף זינגר: יש לנו מועד נוסף בפברואר ובמרץ

יוסף זינגר:  כולנו מקווים שנהיה אז אחרי המלחמה

יוסף זינגר:  אם יהיה עוד צורך, אנחנו נעשה עוד התאמות, אבל בינתיים דחינו מועד בפברואר, מרץ, שיש בו גם מקצועית א', מקצועית ב', את המבחנים המרכזיים

יוסף זינגר:       יבואו להמשך הדיון בוועדה הקלות, אלה התקנות שיבואו לפה, שנוגעות לבטוחות בנגזרים

יוסף זינגר:  נחכה אחרי זה, אבל זה גם סוג של הקלה שנועדה לעזור בעיקר לקרנות בעתות משבר, הביטחונות שלהם והיכולת שלהם לנהל את הביטחונות שלהם בצורה יותר יעילה

יוסף זינגר:       מהצד שני – וגם זה חשוב להגיד – אנחנו לא ויתרנו על הפיקוח

יוסף זינגר:  הצד השני של המטבע זה שוק הון שמתפקד בהתאם לדין, שחברות מדווחות ושהציבור מקבל את המידע המלא שהוא צריך ושהגילוי לציבור נעשה כמו שצריך

יוסף זינגר:  במובן הזה, אנחנו הסברנו את זה גם לחברות הציבוריות שהיינו איתן בקשר

יוסף זינגר:  אנחנו עובדים על שתי הזרועות יחד – הקלות בהיבט הפרוצדורלי והקפדה בהיבט המהותי

יוסף זינגר:       פרסמנו הנחיות גילוי לקראת הדוחות של הרבעון השלישי, שנותנים דגשים ומה צריך להתמקד בו

יוסף זינגר:  היו גם לא מעט – אני לא אכנס לשמות של חברות – פעולות אקטיביות של הרשות בעולם הפיקוח בחודש, חודש וחצי האחרונים על הורדות ערך של נכסים מסוימים של חברות שהרשות התערבה

יוסף זינגר:  אני מעדיף לא להיכנס פה לשמות ולחברות, כי אנחנו בדיון עקרוני, אבל גם זה נעשה בחודש האחרון, וגם זה נועד לשדר את אותו המסר בדיוק

יוסף זינגר:       אמרתי כבר שהבורסה גילתה בגרות והבורסה והמשקיעים גילו בגרות ואחריות במהלך המלחמה

יוסף זינגר:  אני לא מעודכן בנתונים של היום ממש, אבל בגדול, נכון להיום, הבורסה בסופו של דבר חזרה לרמתה לפני המלחמה

יוסף זינגר:  אנחנו חודשיים אחרי, אבל בסך הכול בגדול היא חזרה לרמתה לפני המלחמה

אילן פלטו: שזה לא היה כל כך גבוה

יוסף זינגר: כן, אני מדבר עכשיו על היבטי המלחמה

יוסף זינגר:       גם בעולם הקרנות הכספיות - -     

משה גפני: אנחנו דיברנו על זה, האם הבורסה חוזרת או לא חוזרת

משה גפני:  הוא אומר עכשיו שהבורסה חזרה, לא שזה - - -     

אילן פלטו: למה שהיה לפני, אבל גם מה שהיה לפני לא היה - - -     

משה גפני: בסדר, אבל היא חזרה למה שהיה לפני

אילן פלטו: בהיבט של המדדים

אליהו (אלי) רביבו: המדד הוא המלחמה

יוסף זינגר: המדדים המרכזיים חזרו

יוסף זינגר:  אני תיכף אדבר על זה קצת בהיבט של האתגרים שלנו לקראת שנת 2024

יוסף זינגר:       גם בפדיונות של קרנות, כשהרבה פעמים רואים פדיונות גדולים של קרנות, זה משדר פניקה של הציבור

יוסף זינגר:  לא ראינו פדיונות עצומים במהלך המלחמה

יוסף זינגר:  כפי שאמרתי קודם, זה מלמד על הבגרות, על האחריות של המשק

יוסף זינגר:  היו כמובן ירידות, אבל לא ראינו זעזועים או היסטריה בשוק

יוסף זינגר:  ראינו שוק שמצליח לספוג ירידות, שמצליח להתנהל ומצליח בסופו של דבר גם לחזור לרמות שלו לפני כן

יוסף זינגר:       2023 היתה שנה מאתגרת

יוסף זינגר:  אתמול התפרסם דוח של הבורסה, וגם הוא מלמד שהיו ירידות בהיקפי המסחר

יוסף זינגר:  התשואות של הבורסה בסופו של דבר לא היו גבוהות

יוסף זינגר:  יש לנו כמה אתגרים, אבל אחד האתגרים המרכזיים שלנו לקראת 2024 זה באמת לפתח את השוק

יוסף זינגר:  אנחנו צריכים קודם כל לשמור על הבורסה כבית של המשקיעים הישראלים, זאת משימה אחת

יוסף זינגר:  המשימה השנייה, להפוך את הבורסה להיות יעד אטרקטיבי גם לזרים, גם לשוק הבין לאומי

יוסף זינגר:  איך אנחנו עושים את זה? בראש ובראשונה, אנחנו צריכים להשוות את הבורסה – ביכולות שלה, באפשרויות שלה – לבורסות המובילות בעולם, לבורסות המתקדמות והמובילות בעולם

יוסף זינגר:  אני מקווה שאנחנו כבר נביא לוועדת הכספים בזמן הקרוב כמה צעדים בהקשר הזה

יוסף זינגר:       כבר לפני כמה שבועות אני הקמתי צוות יחד עם הבורסה, שאמור להיות עם הפנים קדימה ליום שאחרי המלחמה

יוסף זינגר:  אני הנחיתי את הצוות הזה לפעול בשלושה היבטים מרכזיים: הראשון, קידום מכשירי השקעה חדשים, כלומר: לחפש איזה מכשירי השקעה חסרים בבורסה הישראלית שאפשר להכניס אותם לבורסה הישראלית

יוסף זינגר:  ההיבט השני זה שקיפות, נגישות, תשתית המסחר, המידע שעומד למשקיעים

יוסף זינגר:  אני חושב שבראש זה עומדת שאלת האנליזות – לתת למשקיע איזשהו מידע תומך החלטה

יוסף זינגר:  זה משהו שחסר במשק הישראלי' אנחנו עובדים עליו קשה כדי לנסות לקדם אותו ולהביא אותו

יוסף זינגר:  בסוף, פיתוח בהיבט הבין לאומי, להגדיל את האטרקטיביות למשקיעים הבין לאומיים ולהגדיל את הנזילות של הבורסה

יוסף זינגר:  אנחנו חושבים פה גם על ניצחונות מהירים, לנסות להביא דברים מהירים שאפשר להביא מהר, אבל גם על חשיבה תשתיתית לטווח ארוך – לא רק לטווח הקצר, אלא גם לטווח הקצר וגם לטווח הארוך

יוסף זינגר:  שוב, אני מניח שחלק מהדברים יבואו לוועדה

יוסף זינגר:   אנחנו באמת רואים בוועדה שותף חשוב, שיחד אפשר לעשות דברים גדולים ביחס לשוק ולבורסה

יוסף זינגר:       משימה נוספת גדולה שיש לנו בשנת 2024 זה כול מה שנקרא תחום הבנקאות הפתוחה

יוסף זינגר:  על הרשות הוטלה משימה כבדה, חלקים מרכזיים מהפריקות של השוק הבנקאי – שירותי מידע, שירותי תשלום

יוסף זינגר:  בעולם של פעם אדם היה נכנס לבנק ושם הוא היה מקבל את הפיקדון שלו ושם הוא היה מבצע את התשלומים שלו באמצעות צ'ק או באמצעות כרטיס אשראי, ושם היה נמצא גם כל המידע הפיננסי שלו, המחוקק הוביל את ישראל למקום אחר, והרשות הופקדה על המהלך הזה

יוסף זינגר:  אנחנו  עוסקים בזה הרבה מאוד, משקיעים בזה הרבה מאוד תשומות

יוסף זינגר:  אנחנו גם נבוא לוועדה, גם זה בזמן הקרוב, עם תקנות חשובות, חלקן תקנות קריטיות, שהמהלך הזה לא יוכל להתקדם בלעדיהן

יוסף זינגר:  גם פה, נצטרך את עזרת הוועדה ואת הסיוע שלה

יוסף זינגר:        עוד מהלך שעשינו בהקשר הזה זה שוק הכסף, שגם הוא מהלך שאנחנו מקדמים אותו

יוסף זינגר:  אני חושב שהקרנות הכספיות בתקופת המלחמה גם הוכיחו את עצמן וחלק לא קטן מכסף של הציבור זרם לעולם הקרנות הכספיות, וגם זה מהלך שפורסם לגביו תזכיר, אני מקווה שבזמן הקרוב נגיע לוועדה

יוסף זינגר:       נושא נוסף שאנחנו מתכוונים להתרכז בו השנה, והוא גם בא לידי ביטוי בתקציב, זה כל נושא מערכות המידע, AI, לקדם את הרשות ולהוביל אותה לעולם של המחר – גם בהיבטי פיקוח, פיקוח באמצעות כלים טכנולוגיים מתוחכמים

יוסף זינגר:  אנחנו מתכוונים להשקיע בזה גם תשומות, גם זמן וגם כסף, וגם כמובן את האידך גיסא, כלומר: שוק שמתנהל באמצעות אינטליגנציה מלאכותית או כלים מתוחכמים אחרים, איך מייצרים עליו רגולציה נכונה, איך מייצרים עליו רגולציה טובה

יוסף זינגר:       עוד כותרת כללית שעליה אנחנו מתכוונים להיות ממוקדים לגביה בשנה הקרובה היא התאמת הרגולציה למציאות ולצורכי המשק, כלומר: אנחנו רואים את עצמנו כגוף שצריך להתאים את עצמו לצרכים

יוסף זינגר:  יש עכשיו צרכים מיוחדים למשק, איך אנחנו מתאימים את עצמנו למציאות הטכנולוגית המשתנה, וגם בהיבטי אכיפה

יוסף זינגר:  זה משהו שנשים עליו פוקוס בשנה הקרובה

משה גפני: אנחנו לפני כמה שנים עשינו את המותבים אצלכם ברשות, זה עובד?      

יוסף זינגר: המותבים עובדים

משה גפני: אנחנו עשינו את זה פה, נדמה לי גושן היה אז

יוסף זינגר: מותב האכיפה המנהלי הוא כלי נפלא

משה גפני: אנחנו שינינו את הכול

יוסף זינגר: כן, לחלוטין

משה גפני:  לא הולכים מיד עם מישהו - - -     

יוסף זינגר: נכון, זה עולם שהוא באמצע בין עולם העיצומים הכספיים לבין העולם הפלילי

משה גפני: נכון

יוסף זינגר: זה כלי אכיפה חשוב מאוד

משה גפני: עשינו את זה פה

יוסף זינגר: נכון, זה מהלך שנעשה בוועדת הכספים

משה גפני: אתה היית אז?     

יוסף זינגר: אני הייתי אז במשרד המשפטים, לא ברשות ניירות ערך

משה גפני: לא היית בעניין הזה?     

יוסף זינגר: לא, לא הייתי חלק מזה

משה גפני: זה היה דיון משפטי גדול

אילן פלטו: ולקחתם לנו את השיפוי והביטוח

משה גפני: זאת אומרת עשינו גם דברים לא טובים

יוסף זינגר: אני חושב שהוא אומר את זה לטובה

אילן פלטו: לא לא, זה לא לטובה

אילן פלטו:  זה לא לטובה

משה גפני: אבל זה היה חשוב מאוד, המותבים האלה היו - - -     

אילן פלטו: המותבים כן, אבל זה שאני לא יכול לבטח את עצמי מפני רשלנות בתום לב, זה לא בסדר

משה גפני: אפשר לתקן את זה, אבל זה עובד

יוסף זינגר: זה עובד, מיניתי רק לאחרונה שני ראשי מותב

יוסף זינגר:  המשכנו את הכהונה של ראשת מותב אחת ומינו עוד ראשת מותב חדשה, ד"ר אילנה מודעי, שהיתה מנהלת מחלקת אכיפה ברשות המנהלית הרבה מאוד שנים

יוסף זינגר:  הוועדות עכשיו עדיין חסרות תפקוד מלא, אנחנו מחכים בעזרת השם - - -      

משה גפני: אני לא הסכמתי שיושב-ראש הרשות יהיה יושב-ראש מותב, זה היה ניגוד עניינים

יוסף זינגר: אפשר להבין את זה, והעצמאות שלה חשובה

יוסף זינגר:  גם מבחינתנו, העצמאות של המותב חשובה, יש לזה ערך גם מהותי וגם ציבורי

יוסף זינגר:       אגב, אנחנו מחכים בהקשר הזה למינוי של שר המשפטים

יוסף זינגר:  נכון לעכשיו חסר ועדה אחד, אני מקווה מאוד שזה יושלם בזמן הקרוב

יוסף זינגר:  היתה תקופה לא קצרה, שהיא באמת לא עבדה בגלל היעדר חברים, אבל בגדול ככלי, זה כלי מאוד חשוב וכלי שאנחנו מתכוונים להשתמש בו

ולדימיר בליאק: למה המינוי מתעכב?      

יוסף זינגר: זה מינוי של שר המשפטים, הוא עכשיו בהליכים

ולדימיר בליאק: שאלה טובה, יש הרבה מינויים של שר המשפטים שמתעכבים

משה גפני: פה רק אחד

יוסף זינגר: אלה מינויים שנמצאים בהליכים

משה גפני: יפה, מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס? אלי דלל, בבקשה

אליהו דלל: קודם כל בהצלחה עוה"ד זינגר, אני מאוד מעריך אותך ואת הפעילות שלך בעבר, ואני מקווה שתוכל להביא את הניסיון שלך לבורסה

אליהו דלל:       אני חושב שהרשות לניירות ערך היא רשות מאוד מאוד חשובה ליציבות של הכלכלה, לצמיחה הכלכלית ולפעילות הכלכלית היום יומית, לאזרח ולמדינה – אין בזה בכלל ספק

אליהו דלל:       לגבי הצעת התקציב, אני ראיתי תוספת של 10% בתקציב, והשאלה שלי ממה היא נובעת

אליהו דלל:       דבר נוסף, ראיתי שאתם כמעט לא מסתמכים על תקציב המדינה

יוסף זינגר: בכלל לא

אליהו דלל: ראיתי שהם לא מסתמכים על תקציב המדינה, הוא אומר לי שבכלל לא, אלא מקורות חיצוניים, הנפקות וכך הלאה

אליהו דלל:  רציתי לדעת, איך אתם מתקצבים את עצמכם? הלא זה אומדן בסופו של דבר – האם יש לכם מידע מוקדם ליצירת האומדן לתקציבים האלה, ואם חסר תקציב ואתם בגירעון, מה אתם עושים?     

יוסף זינגר: זה נכון

משה גפני: רגע, אולי אני אתן לכולם

ולדימיר בליאק: קודם כל, בהצלחה בתפקיד אדוני

ולדימיר בליאק:  יש לי שתי שאלות קצרות בהמשך לשאלות של אלי לגבי התקציב

ולדימיר בליאק:  אני רואה פה תוספת של 2

ולדימיר בליאק: 5 מיליון שקל לצרכי משרד ואחזקה, שזה יחסית משמעותי; ותוספת משמעותית נוספת של 10

ולדימיר בליאק: 5 מיליון שקל לאחזקת מחשבים, אם אתה יכול להרחיב את זה

ולדימיר בליאק:  תודה

משה גפני: מי מכין את התקציב? המנכ"ל?     

עודד פורר: אני מנכ"ל הרשות עודד שפירר, ורן ריפולד סמנכ"ל כספים של הרשות

משה גפני: אחרי זה אני גם אשאל אתכם את השאלה הזאת

משה גפני:  אנחנו מאשרים תקציבים שונים, ודווקא בתקופה הזאת של הלחימה מקצצים, אפילו באופן סמלי, וכאן זה עולה באופן כאילו קבוע

משה גפני:  השאלה הזאת היא שאלה נכונה, תסבירו בבקשה

ינון אזולאי: קודם כל ברכות לך ידידי ספי, שיהיה בהצלחה

ינון אזולאי:  שתדע שיש לך צוות מעולה שבא לפה מספר שנים, ואתה יכול לסמוך עליהם, אבל תמשיך לבוא לפה

ינון אזולאי:       רציתי לשאול לגבי תאגידים חדשים, האם השנה היו? אני זוכר שבשנה שעברה לא היו תאגידים חדשים, לא הצטרפו, מה קורה השנה? לגבי התקציב עצמו, אני רואה שאתה לא צריך הרבה כסף, אני רואה שהורדת בשכר, אז ממה זה נובע? הוא בא עם כסף מהבית? בסדר, גם פעם שעברה בתחילת שנה ראינו את הצפי ואחר כך קפץ, השאלה אם אנחנו לא הולכים לראות את זה עוד פעם – אני מקווה שלא

ינון אזולאי:       דבר נוסף, לגבי צורכי משרד, שאלו על הרישוי

משה גפני: איך ראית את זה בדיוק?      

ינון אזולאי: אפילו סימנתי את זה במרקר

משה גפני: כן, שכר היושב-ראש יורד, למה?     

עודד פורר: לא, זה לא יורד

ינון אזולאי: תסביר לנו מה זה

ינון אזולאי:       לגבי חינוך הציבור, בשנה שעברה דיברנו על חינוך הציבור, אם אני לא טועה זה היה על הארנק הדיגיטלי, להפסיק לעבוד עם מזומנים, ואז השקעתם הרבה כסף

ינון אזולאי:  דיברנו על שני מגזרים שצריכים השקעה בעניין הזה: המגזר הערבי והמגזר החרדי

ינון אזולאי:  במגזר החרדי אמרתם שיש איזושהי התקדמות

ינון אזולאי:  אם אני לא טועה, היה נתון שאפילו למעלה מ-50% כבר לא משתמשים במזומן, אלא עם כרטיסי אשראי

ינון אזולאי:  מצד שני, במגזר הערבי דיברו על כ-80% שעדיין משתמשים במזומן ולא בכרטיסי אשראי

ינון אזולאי:  מה התקדם מאז בעניין הזה?     

משה גפני: 80%?     

ינון אזולאי: זה נתון שאז חמד עמאר אמר, ולא שמעתי שאמרו שלא במגזר הערבי

ינון אזולאי:  אנחנו יודעים שבמגזר הערבי יש בעיה של המזומנים, וגם הם רוצים לפתור את זה

ינון אזולאי:  חלק מהכסף שמשקיעים בחינוך הציבור בסעיף פה, השנה הם הורידו את זה בהרבה

ינון אזולאי:  יכול להיות שהשנה הם כבר חינכו את הציבור, אני אשמח שתסבירו גם את זה

ינון אזולאי:       נראה לי שדיברנו אז גם על ההנחה שחילקתם לשנים – 30%, 15%, מה קורה עם זה השנה? אם יהיו עוד שאלות, אנחנו נעסיק אתכם עוד כמה דקות אחר כך

ינון אזולאי:  תודה

סימון מושיאשוילי: בנוגע לשכר, למה הכוונה ברזרבה לשכר?     

ינון אזולאי: תסתכל על הפער שהיה פעם שעברה בין התחלה לסוף השנה, אז תבין

אליהו דלל: אני רוצה להוסיף עוד שאלה, אדוני היושב-ראש, האם אתם שותפים לחינוך כלכלי לתלמידים, אם אלה תלמידי תיכון, לתת את האפשרות לתלמידים האלה, יחד עם משרד החינוך באיזושהי צורה, שאנשים ילמדו לכלכל את מעשיהם הן בחוג המשפחה והן בהשקעות?     

ולדימיר בליאק: חינוך פיננסי

אליהו דלל: נכון, אמרת את המילים הנכונות

ינון אזולאי: שאלה נוספת לגבי משקיעים חדשים – אחרי המלחמה כן הגיעו? היתה עזיבה לפני המלחמה? בשנת 23' מה קרה לפני המלחמה ומה קרה אחרי המלחמה, האם היו משקיעים חדשים?     

משה גפני: נדמה לי שלא היה שינוי

ינון אזולאי: לא, לא היה שינוי

ינון אזולאי:  לפני המלחמה הוא אמר שלא היה שינוי ביחס למלחמה

ינון אזולאי:  אני שואל האם לפני המלחמה, למשל, בשנת 23' היו משקיעים חדשים שנכנסו לארץ? אז אנחנו יודעים שאם חזרו, חזרו גם המשקיעים החדשים

ינון אזולאי:  אם לא חזרו, זאת גם בעיה אם לא חזרו - - -     

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:       בבקשה, אילן פלטו, מנכ"ל החברות הציבוריות

אילן פלטו: אני אגיד כמה מילים כלליות ועוד דברים ספציפיים לגבי התקציב

אילן פלטו:  ברמה הכללית, בסופו של דבר, תקציב אמור להיות ביטוי לתכנית העבודה ולאסטרטגיה של הרשות

אילן פלטו:  לפחות בתקציב עצמו עדיין לא רואים ביטוי למצב הקשה, שהבורסה ושוק ההון נמצאים בו

אילן פלטו:  אנחנו יודעים שבתחום ההנפקות, לא היו הנפקות השנה בכלל ב-2023, אולי אחת, כאילו לא היו; לעומת זאת, היו מחיקות

אילן פלטו:  המדדים מפגרים אחרי המדדים בעולם, גם היקפי המסחר יורדים

אילן פלטו:  אני חושש שבקצב הזה בעוד בערך שנה, שנתיים נצטרך שוב להקים ועדה ציבורית או ממשלתית כדי לבחון את הצעדים להתמודד עם מה שנקרא התייבשות הבורסה

אילן פלטו:  אנחנו עברנו את זה בעשור הקודם, ואם לא נפעל עכשיו ומהר, נצטרך לעבור את זה גם בעשור הזה

אילן פלטו:       שמעתי מה שספי אמר, ואני באמת מקווה – זה אמנם עדיין לא בא לידי ביטוי בתקציב עצמו ובמלל, אבל אני מקווה – שבאמת יקרה משהו בעניין הזה

אילן פלטו:  לעומת זאת, יש הרבה דיבורים על אכיפה

אילן פלטו:  לא שאני נגד אכיפה, אכיפה זה דבר חשוב, אבל צריך לזכור שבסופו של דבר, הבעיה המרכזית של שוק ההון זה לא האמון של הציבור בשוק ההון

אילן פלטו:  אין בעיית אמון של הציבור בשוק ההון, הבעיה העיקרית היא האמון של החברות הפרטיות בשוק ההון

אילן פלטו:  אין אמון של החברות הפרטיות בשוק ההון, והן לא באות לשוק ההון

אילן פלטו:  הן מעדיפות לשם יותר אפילו למערכת הבנקאית כדי להתממן מאשר לבוא לשוק ההון, והפתרון לזה או אחד הפתרונות לזה נמצאים בידיים שלכם

משה גפני: למה זה הולך לבנקים?     

אליהו דלל: אכיפה

אילן פלטו: בגלל שלהיות חברה ציבורית זה נטל לא קטן, גם כספי, גם תחרותי, אתה צריך לגלות את כל הדברים שלך, והיום לא צריך מודיעין תחרותי או מודיעין, אלא אתה פשוט פותח את הדוחות ובגלל דרישות הגילוי הענקיות, כולם יודעים מה אתה עושה ואיך אתה עושה

אילן פלטו:  הכול פתוח, הכול גלוי

אילן פלטו:       מנקודת ראות המשק והכלכלה, אני חושב שחברות ציבוריות זה דבר חיובי, זה דבר טוב מאשר חברה פרטית

אילן פלטו:  היא יותר שקופה, הממשל התאגידי שלה יותר תקין, אתה רואה אם נעשות עסקאות בעלי עניין או לא נעשות עסקאות בעלי עניין

אילן פלטו:  להערכתי, אפילו דיווחי המס הם יותר קלים וברורים, כי הכול שקוף והכול על השולחן, כי זה חלק מדרישות הגילוי, וזה צריך להיות אינטרס של המדינה, שיהיו יותר חברות ציבוריות

אילן פלטו:  כרגע אנחנו לא רואים את זה

אילן פלטו:  האכיפה, כבודה במקומה מונח, אבל לצערי הרב זאת לא הבעיה העיקרית היום בשוק ההון

אילן פלטו:  אני חושב שאנחנו צריכים לפעול בעניין הזה

אילן פלטו:       לגבי התקציב עצמו ולגבי מה שנאמר פה, ההנחה, נכון שכתוב פורמלית כאילו ההנחה של ה-30% נמשכת – זה מזכיר לי שפעם עבדתי במערכת הבנקאית, שם יש מה שנקרא עמלה תעריפית ועמלה בפועל שלקוחות משלמים

אילן פלטו:  כבר הרבה שנים העניין הזה של ה-30% קיים

ינון אזולאי: אגב, זה לא 30%, הם חילקו את זה

ינון אזולאי:  הרי שנה אחת הם לא עשו 30%, אלא אמרו שאת ה-15% יחלקו לעוד שנתיים, ואז - - -     

אילן פלטו: שנה הבאה זה עדיין 30%

אילן פלטו:  כמובן שמנקודת ראות החברות זאת כבר לא הכלה, כי זה בדיוק אותו תשלום כמו שנה קודמת

אילן פלטו:  אני חושב שיש מקום גם בתחום הזה – במיוחד בגלל שאנחנו נמצאים במצב קשה של מלחמה עם כל ההשפעות שהיו השנה – להגדיל את ההנחה, בטח לחברות קטנות ובטח לחברות חדשות

אילן פלטו:  צריך לזכור שיש ברשות 280 מיליון שקל עודפים לא מנוצלים

אילן פלטו:  אני רק חייב להעיר פה בהערת אגב, שאם זה לא ילך להנחות לחברות הציבוריות, בסוף אגף תקציבים ישים על זה יד, כי הוא במחסור מקורות, ועוד יש סכנה שעוד יעשו איזשהו סעיף בחוק ההסדרים - - -     

משה גפני: איך הוא יכול להגיע לתקציב הזה?     

אילן פלטו: אתה מכיר את אגף תקציבים, לא? אולי קצת פחות ממני, אבל אתה יודע שבחוקים אפשר לעשות כל דבר

אילן פלטו:  לכן אני אומר, בכל מקרה, 280 מיליון שקל, וזה לא הולך וקטן, זה רק הולך וגדל – יש מקום לתת הנחה, במיוחד בשנה הבאה, כי זאת שנה קשה אחרי המלחמה, אני לא יודע מתי היא תיגמר, ובטח לחברות חדשות, בטח לחברות קטנות, לתת הנחה לעומת השנה, כי מה שאתם מציעים זה לא הנחה לעומת השנה, אלא המשך המצב הקיים

אילן פלטו:  280 מיליון שקל זאת לא לקיחת סיכון, מקסימום זה ירד ל-260 אולי במקרה הקשה, אז אני הייתי חושב שיש לזה מקום

אילן פלטו:  אני מבקש אם אפשר לדון בזה ולהתחשב בעניין הזה

נמרוד ספיר: קודם כל, גם אני מבקש לברך את ספי

נמרוד ספיר:  אני זוכר כשהייתי פה בוועדה בכובעי הקודם, הייתי רואה את ספי בכובע הקודם

נמרוד ספיר:  אני בטוח שהוא יצליח בתפקיד עם הצוות המצוין שיש לרשות

נמרוד ספיר:  הוא נכנס בתקופה לא פשוטה למשק ולשוק ההון, והאתגרים שלו ושל הרשות הם במידה רבה האתגרים של הכלכלה

נמרוד ספיר:       רציתי להתייחס קודם כל להתחלת הדברים שלו ולהגיד, כמו שאמרתי פה בוועדה לפני חודש, שלמרות המלחמה, שוק ההון פועל באופן סדיר, גם הגופים שאני מייצג, בתי השקעות, עם המורכבות

נמרוד ספיר:  הרשות מילאה חלק חשוב בזה בהקלות שהיא נתנה

נמרוד ספיר:  יש לנו הרבה מאוד מגויסים למילואים

נמרוד ספיר:  יצא סקר של הלמ"ס בשבוע שעבר, שבמגזר הפיננסי זה בערך עומד על 20%, אחד המגזרים שיש בו את גיוס המילואים הכי גבוה

נמרוד ספיר:  ההקלות האלה היו חשובות, גם שלהם וגם של רשות שוק ההון

נמרוד ספיר:       אנחנו גם רואים שמי שפעל באימפולסיביות בימים הראשונים אחרי התחלת המלחמה כשהיו ירידות, הפסיד כמו תמיד

נמרוד ספיר:  אני אומר שוב פעם, אי אפשר לתזמן את השוק, זה מסר חשוב מאוד

נמרוד ספיר:  צריך לפעול לפי עצה של המומחים

נמרוד ספיר:  ראינו שהשוק תיקן

נמרוד ספיר:  אבל אילן צודק בזה, שהיינו במקום שכבר השוק היה נמוך ביחס לביצועים בעולם, ואני חושב שזה אתגר גדול של הוועדה

נמרוד ספיר:  פה אני מגיע לחלק השני

נמרוד ספיר:       כמו שאמרתי כבר לפני חודש, אני חושב ששוק ההון הוא נדבך מאוד חשוב בכלכלה, במשק ובשיקום שיהיה פה

נמרוד ספיר:  לצערי, במשך שנים רבות מדי הממשלה והאוצר לא פועלים מספיק כדי לעודד את ההשקעות בשוק ההון

נמרוד ספיר:  הם לא פועלים מספיק כדי להביא עוד השקעות, הם לא פועלים מספיק כדי להקל את התנאים, אין מספיק חשובה

נמרוד ספיר:  הרפורמה הפיננסית המשמעותית האחרונה שנעשתה בשוק זאת הרפורמה של פנסיה חובה ולפני זה ועדת בכר

נמרוד ספיר:       אנחנו לא רואים את החשיבה שספי רמז עליה, של פיתוח מכשירים חדשים ועידוד של הציבור להיכנס לשוק

נמרוד ספיר:  אנחנו רואים יותר מ-400 מיליארד שקל שהצטברו בחשבונות העובר ושב של הציבור, כי הציבור לא יודע איפה להשקיע ואין לו מכשירים

נמרוד ספיר:  אני חושב שזה אתגר מאוד חשוב

נמרוד ספיר:  אני חושב שהגיע הזמן שהממשלה, ואתם בוועדה יכולים ללחוץ עליה, תשנה את הדיסקט בעניין הזה, לדוגמה: אני לפני 12 שנים הייתי בכובעי אז והבאנו החלטה, שהסתברה כלא נכונה – להעלות את המס על רווחי הון בוועדת טרכטנברג

נמרוד ספיר:  זאת היתה טעות, כי אנחנו רואים שב-12 שנים שחלפו, יותר שנים הגבייה משוק ההון היתה יותר נמוכה ממה שהיא היתה לפני

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו מנהלים על זה דיון, אני מניח שאתה יודע את זה

נמרוד ספיר: אני חושב שחשוב שהוועדה תקדם את הדיונים האלה כמה שיותר מהר

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח שאתה עוקב

אליהו (אלי) רביבו:  חשוב להכיר בכך ולהוקיר את יושב-ראש הוועדה  - - -      

משה גפני: הוא עשה את זה כבר מזמן את ההוקרה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: באותה נשימה, בזמן שמותחים ביקורת, אני חושב שמן הראוי לציין - - -     

נמרוד ספיר: לא, אין ביקורת

נמרוד ספיר:  הביקורת שלי היא לא כלפי הכנסת, אני חושב שהממשלה צריכה לשנות

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל, הביקורת היא ביקורת נכונה, אבל אתה דיברת על ההשפעות של ועדת טרכטנברג, ואתה צודק

אליהו (אלי) רביבו:  לכן הוועדה קיימה ותמשיך לקיים דיונים רק סביב הנושא שאתה מדבר עליו, בחינת אפשרות הורדת המיסים על רווחי שוק ההון כעידוד מנוע צמיחה, והיושב-ראש כבר הודיע

משה גפני: חבר הכנסת רביבו, הוא אומר דבר נכון

משה גפני:  כדאי ללמוד מה שהוא אומר

משה גפני:  הוא היה בצד הזה ואז הוא היה בעד טרכטנברג

אליהו (אלי) רביבו: הוא התפכח

משה גפני: היום הוא בצד השני, והוא רואה את האמת

אליהו (אלי) רביבו: ואנחנו כבר שם

משה גפני: אז תדע שמה שאומרים באוצר זה לא תמיד תורה מסיני

נמרוד ספיר: אני אגיד יותר רחב מזה, אנחנו הולכים לשנה קשה מבחינה פיסקלית

נמרוד ספיר:  אני גם הייתי פה עם ארבעה, חמישה תקציבים

נמרוד ספיר:  הולכים לשנה קשה מבחינה פיסקלית

נמרוד ספיר:  הקונספציה באוצר שהטבות בשוק ההון זה פחות גביית מיסים היא לא נכונה

אליהו (אלי) רביבו: נכון

נמרוד ספיר: כי היום ה-400 מיליארד שקל האלה שיושבים בחשבונות העובר ושב משלמים אפס מס

נמרוד ספיר:  במקום לנסות לאתגר את הקונספציות הקיימות באוצר בעניין הזה, יש איזה מן קיבעון כזה, שמאוד קשה לפתוח אותו

משה גפני: נכון מאוד, תודה רבה

אליהו (אלי) רביבו: מאה אחוז

משה שמיר: כשאנחנו מדברים פה על מספר חברות בבורסה הישראלית, צריך להבין – המטרה היא לא להגדיל את מספר החברות, אלא להגדיל את מספר החברות הראויות להשקעה

משה שמיר:  כשאנחנו מסתכלים על שנת 21', שהיו בסביבות ה-95 חברות חדשות שהתחילו להיסחר, 81% מהחברות האלה סיפקו תשואה שלילית

משה שמיר:  כשאני אומר תשואה שלילית, זאת תשואה שלילית ממוצעת של 65%

משה שמיר:  הם מחקו יותר מחצי מההשקעות של בעלי המניות, ובעלי המניות אלה הציבור דרך קרנות הפנסיה

משה שמיר:       לכן אנחנו רוצים שיהיו יותר חברות, אבל שוב, צריך חברות ראויות להשקעה, וזו התרומה האמיתית למשק

משה שמיר:  אם אנחנו מסתכלים על רשות ניירות הערך, רשות ניירות הערך כמובן צריכה לעודד השקעות, אבל היא צריכה להגביר את האכיפה ולהיות יותר נשכנית

משה שמיר:  אם חברה תדע שיש רשות שאוכפת ושיש לה כוח, הדוחות יהיו יותר טובים והפעילות תהיה יותר טובה ולא יהיו עסקאות בעליי עניין מוזרות

ולדימיר בליאק: מה זה אומר הלכה למעשה? כלומר, אוכפת מה?     

משה שמיר: אם יש משחקים בדוחות הכספיים, או עסקאות בעלי עניין לא ראויות, או אישור שכר של נושא משרה, שלא בתוך ממשל תאגידי קלוקל, צריך לדעת שרשות ניירות ערך תבוא ותטפל

משה שמיר:  אנחנו לא מבקשים עכשיו לסגור את הבורסה ולצמצם את מספר החברות

משה שמיר:  אנחנו רוצים שיהיו כמה שיותר חברות, וחברות ראויות

משה שמיר:  תודה

משה גפני: הרשות, בבקשה

משה גפני:  יושב-ראש הרשות, אתה תסכם את התשובה שלכם

ינון אזולאי: עוד שאלה קטנה לגבי קרן ההלוואות, הרי זה רק מימון של הריביות

ינון אזולאי:  נשארתם על אותו סכום של 60

ינון אזולאי:  אמנם פעם שעברה התחלתם אותו ב-40 ועליתם ל-60, אבל השאלה אם השנה לאור המצב לא יבקשו יותר הלוואה ולא תצטרכו לממן יותר, במיוחד שעליית הריבית היתה השנה הרבה יותר גבוהה מכל פעם

עודד פורר: תודה רבה לכולם על כל השאלות

עודד פורר:  אני מנכ"ל רשות ניירות ערך

עודד פורר:  אני אנסה לענות על כל השאלות

עודד פורר:  ראשית, התקציב של הרשות גדל ב-8% משנת 2023 לשנת 2024

עודד פורר:  אנחנו חושבים שדווקא בתקופה כזאת שלאחר המלחמה, הרשות צריכה להגדיל את האמצעים שלה כדי לעשות פיקוח ואכיפה בצורה טובה יותר

עודד פורר:  אנחנו יודעים, גם מהעבר, שבעתות כמו משבר קורונה, המשבר המלחמתי במדינת ישראל, לפעמים אנשים ינצלו את הסיטואציה הזאת כדי לנסות לעשות רווחים בשוק ההון, ולכן אנחנו חושבים שאנחנו צריכים להגדיל את האמצעים

עודד פורר:       ספציפית, ההגדלה המשמעותית ביותר שקרתה בתקציב הזה, כמו שציינו פה חלק מחברי הכנסת, חברי הוועדה – העלינו ב-11 מיליון את התקציב של השימוש במערכות המידע שלנו, ועוד יותר ספציפית, אנחנו משתמשים בזה לשני דברים עיקריים: הראשון, העלאה לענן, גם מסיבות אבטחת מידע וגם מסיבות של העלאת יכולת החישוביות של המערכות שלנו, העלאה לענן של כל מערכות הרשות

ולדימיר בליאק: זה לא היה בענן עד עכשיו?     

עודד פורר: רק המערכת המרכזית שלנו, שהיא המגנא, העלינו אותה לענן בשנה האחרונה, ואנחנו מתכוונים להעלות את כל המערכות לענן

עודד פורר:       הנושא השני הוא שיפור פיקוח ואכיפה של הרשות באמצעות כלי AI

עודד פורר:  אנחנו כבר בהתחלתו של הפרויקט, הוא פרויקט מדהים בעיניי

עודד פורר:  תהיה לנו היכולת לקחת את כל הדוחות הכספיים והאחרים

ולדימיר בליאק: זה ייתן מענה למה שנציג לובי 99 אמר?     

עודד פורר: אני חושב שכן

עודד פורר:  אנחנו ניקח את כל הדוחות הכספיים של כל הגופים המפוקחים על ידינו, ואנחנו נעשה ניטור שייעשה בצורה ממוחשבת, שהיום עוד נעשה ביד אדם

עודד פורר:  נעשה ניטור של כל הדוחות האלה, ויהיו לנו יכולות לעשות פיקוח ואכיפה בצורה הרבה יותר יעילה ויותר ממוקדת

משה גפני: התקציב של חינוך הציבור ירד

עודד פורר: אני מבטיח לענות על הכול

משה גפני: וגם על השכר של היושב-ראש

עודד פורר: אני אלך עם השאלות האלה

עודד פורר:  קודם כל, שכר היושב-ראש לא ירד

ינון אזולאי: אם לא נעים לך לענות על זה לידו, אתה יכול לא לענות על זה

עודד פורר: לא לא, נעים לי לגמרי

עודד פורר:  שכרו של יושב-ראש הרשות הנוכחי זהה לשכרה של יושבת-ראש הרשות הקודמת

עודד פורר:  בשנת 2023, בגלל שחשבנו מלכתחילה שתהיה תקופת חפיפה בין שני יושבי הראש, הכנו מלכתחילה תקציב גדול יותר לתקופה של שלושה חודשים של חפיפה, שלא קרתה בסוף, ואתם יכולים לראות שגם בביצוע התקציבי לא הגענו למה שחשבנו

עודד פורר:  חוץ מזה, בשנתו החמישית של יושב-ראש, תמיד לאחר שהוא מסיים, אנחנו גם משלמים פיצויים על התקופה שהוא שהה בה, ולכן זה תוכנן מראש

עודד פורר:  אני מבטיח לכם שהשכר שלו לא נפגע

משה גפני: וחינוך הציבור?     

עודד פורר: התקציב של 2024 זהה לתקציב של 2022

עודד פורר:  בשנת 2023 היתה הוצאה חד-פעמית, שתכננו אותה מראש לקמפיין שקראו לו קמפיין "כמה כמה?" במטרה לעודד צרכנים להשתמש בשירותים של החברות שנותנות שירותי מידע פיננסי לציבור, ולכן באופן חד-פעמי הגדלנו את התקציב, אבל חזרנו חזרה למקום הזה

עודד פורר:  אם אנחנו כבר מדברים על זה, אנחנו מאוד משקיעים בתחום החינוך הפיננסי

עודד פורר:  נכנסה לרשות דוברת חדשה, שגם תפקידה הוא פיתוח נושא החינוך הפיננסי בתחום שלנו

משה גפני: הפרויקט של 2023 לא הצליח?     

עודד פורר: בעינינו הוא הצליח מאוד, אבל הוא היה חד-פעמי

עודד פורר:  מבחינה תקציבית, אנחנו לא יכולים כל שנה להשקיע סכומים כאלה, אבל אנחנו משקיעים בזה המון

ינון אזולאי: עודד, לעומת 22', ב-23' היתה הצלחה יותר גדולה, בגלל שהיה מושקע יותר כסף? שמתם לעצמכם יעדים ב-23'

ינון אזולאי:  היו יעדים ב-22', היו יעדים ב-23'

ינון אזולאי:  ב-22' הנחתם את היעדים ואמרתם: יופי, אנחנו יכולים להגדיל ל-23', כי היעד שלנו להביא בחינוך הציבור לפחות מזומנים

ינון אזולאי:  השאלה אם הגעתם ליעד שרציתם ב-23', ואם הגעתם ליעד שרציתם, אתם לא חושבים שצריך להמשיך עוד יעד קדימה? שלא תחזרו אחורה

עודד פורר: הקמפיין היה מאוד מוצלח, אבל מאחר שהתקציבים שלנו ושל הגופים המקבילים לנו הם יחסית מוגבלים, השקענו בזה תקופה קצרה ואז נכנסה המלחמה

עודד פורר:  היה לנו מאוד קשה לוודא את האפקטיביות של הקמפיין

ינון אזולאי: למה? אבל המלחמה היתה באוקטובר, עד אוקטובר

ינון אזולאי:  יש לך נתונים לתת לנו?     

עודד פורר: השקנו את הקמפיין רק ביולי, אז כמעט לא היתה לנו דרך לוודא את הצלחתו של הקמפיין

עודד פורר:  אנחנו לא נסוגים בשום דבר מהבטחותינו בנושא חינוך פיננסי לא לציבור החרדי, לא לציבור הערבי, לא לשאר הציבורים; להיפך, אנחנו נגביר את הכוח בעניין הזה, אנחנו רוצים לשתף פעולה עם שאר הרגולטורים הפיננסיים, כדי להביא לתוצאות מאוד טובות בדבר הזה, ואנחנו מבטיחים גם הצלחות

עודד פורר:       אני כבר אכנס לנושא ששאלתם, לנושא של חינוך פיננסי לילדים מבתי ספר תיכון

עודד פורר:  אנחנו משתפים פעולה בעניין הזה עם משרד החינוך, עם מי שאחראי על הנושא של חינוך פיננסי במשרד החינוך

עודד פורר:  אנחנו כתבנו מערכי שיעור ספציפיים עבור משרד החינוך כדי ללמד את התלמידים בשלב הזה, אבל אנחנו נעלה עוד מדרגה בשנה הקרובה, ואנחנו נפעל לגיבוש תכנית משותפת עם משרד החינוך כדי לשפר את הנושא הזה גם בקרב תלמידים, אבל זו לא האוכלוסייה היחידה שאנחנו רוצים לשפר את זה אצלה

עודד פורר:  אנחנו רוצים בקרב חיילים משוחררים, שפתאום מקבלים סכום מענק וצריכים לדעת מה לעשות עם זה ובקרב המגזר השלישי

עודד פורר:  כמעט כל ציבור צריך את הידע בתחום הזה

עודד פורר:       חבר הכנסת בליאק, האם עניתי לך לגבי התוספת של אחזקת המחשבים בהקשר הזה?     ינון אזולאי שאל לגבי תאגידים חדשים

ולדימיר בליאק: היתה לי שאלה לגבי צרכי משרד ואחזקה – 2

ולדימיר בליאק: 5 מיליון שקל

עודד פורר: העלייה היא רק מדד

ולדימיר בליאק: 2

ולדימיר בליאק: 5 מיליון שקל?     

עודד פורר: כן, תסתכל על הסכום

עודד פורר:  אנחנו מחויבים בכל החוזים שלנו על מדד

ולדימיר בליאק: אבל זה כמעט 10% - - -      

עודד פורר: תסתכל בנושא של תקן עובדים, אנחנו עלינו בחמישה עובדים וגם בשנת 2023 עלינו בעוד שלושה עובדים

עודד פורר:  אנחנו מפקחים על תחומים חדשים, ולכן נאלצנו לשכור משרדים חדשים, ושניהם ביחד מהווים את העלייה הזו

עודד פורר:       ינון שאל לגבי תאגידים חדשים, היו לנו שלוש הנפקות הון ב-2023 ועוד 12 חברות אג"ח

עודד פורר:       שאלת לגבי צפי של התקציב, אנחנו כל שנה מכינים צפי של ההכנסות שלנו מאגרות

עודד פורר:  כמו שאמרנו קודם, הרשות לניירות ערך לא נסמכת על שולחנה של הממשלה בהקשר של תקציב, וכל התקציב שלנו מגיע ממקורות עצמאיים, קרי: אגרות שמאושרות על ידי הוועדה הזאת כמובן

עודד פורר:  לכן אנחנו בונים צפי של תקציב, ורק על פיו אנחנו יכולים לקבוע את ההוצאות שלנו

עודד פורר:       צפי ההכנסות הוא שמרני, כי אנחנו חושבים שאנחנו לא יכולים להפריז

עודד פורר:  אנחנו גוף ממשלתי, שצריך להיות שמרני בצפי שלו

עודד פורר:  לכן לעתים קורה שההכנסות שלנו גדולות מהצפי, אבל אל דאגה, כשאני אדבר על הרזרבות, אנחנו לא משתמשים בו לצרכינו, לא מגדילים את תקציב ההוצאות, אלא מחזירים את זה לתאגידים המפוקחים ששילמו לנו את זה בדמות ההפחתות

אליהו (אלי) רביבו: באמצעות מימון עודפים?     

עודד פורר: באמצעות ההפחתות שלנו, שאתה רואה אותן במימון מעודפים

אילן פלטו: לא מספיק

עודד פורר: תיכף אני אתייחס גם לזה

עודד פורר:       נשאלה שאלה נוספת על ידי ינון, איפה אנחנו בהפחתות

עודד פורר:  אנחנו בתכנית תלת שנתית של 23', 24', 25': 23' – 30%; 24' – 30%; 25' – 15%

עודד פורר:  אנחנו מאמינים שכדי להפחית את הרזרבות שלנו מסכום של כ-280 מיליון שקל לכ-200 מיליון שקל, שאלה הרזרבות שאנחנו חושבים שאנחנו צריכים אותן להבטחת כל צרכינו לעת מצוקה

עודד פורר:  אנחנו נצליח בתום התכנית הזאת להגיע ל-200 מיליון שקל, ואני מבטיח לך – ואתה יודע שזה נכון, ויושב-ראש הוועדה גפני יודע, שכל פעם שאנחנו מגיעים מעל לסכום של 200 מיליון שקל, אנחנו מגיעים לפה לוועדה, גם אם זה באמצע התהליך ולא רק בסופו, ואנחנו מגדילים את ההפחתות שאנחנו נותנים לתאגידים

עודד פורר:  יש שנים שאנחנו לא יכולים לעשות את זה

עודד פורר:  למיטב זכרוני, שנת 2020 היתה שנה שלא הגענו עם הפחתות

משה גפני: ומה נראה עכשיו?     

עודד פורר: ועכשיו כרגע לפי הצפי, בסוף 2025' אנחנו נגיע ל-200 מיליון שקל, ואני מבטיח לך כבר פה, שאם אנחנו לא נגיע לזה, אנחנו נגיע עם תכנית הפחתות נוספת, זאת אומרת שאנחנו תמיד לא נחצה את מה שאנחנו נמצאים בצורך

משה גפני: אז אנחנו צריכים לחכות ל-2025?     

אליהו (אלי) רביבו: לא, הוא אמר תוך כדי התהליך, זה אומר אמצע שנת המס

עודד פורר: לא, אני מבטיח שאם אנחנו נדע שקודם אנחנו מגיעים לדבר הזה, אנחנו נגיע עוד קודם לוועדה

אילן פלטו: אבל אנחנו מדברים על הכיוון ההפוך, בכל זאת להתחשב במלחמה וב-2024 לתת קצת הנחות באגרות, בטח לחברות בקשיים, בטח לחברות קטנות, בטח לחברות חדשות

אילן פלטו:  אני חושב שיש לכם מספיק שולי ביטחון שאפשר לעשות את זה

נמרוד ספיר: אני גם רציתי להגיד משהו על נושא האגרות

נמרוד ספיר:  הרשות עשתה הפחתה אצלך בוועדה לפני שנתיים וחצי

נמרוד ספיר:  היא הביאה הצעה ואתם הפחתתם עוד יותר

משה גפני: נכון

נמרוד ספיר: אני בטוח שהרשות תבדוק את זה השנה

נמרוד ספיר:  אמנם אני מייצג גופים שיש להם אינטרס והם משלמים את מרבית האגרות

נמרוד ספיר:  תמיד צריך לבדוק את זה, ואני גם חושב שהעודף הזה הוא גבוה, אבל אני סומך על הרשות שתבוא לפה לוועדה ותביא את המסקנות ותראה את הגישה

משה גפני: אוקי, עוד משהו? אני רוצה שהיושב-ראש יסכם את התשובה שלכם לגבי מה שעלה כאן

עודד פורר: אני אענה לינון על הקרן להלוואות בנפרד

עודד פורר:       לגבי משקיעים חדשים אחרי המלחמה - -     

ינון אזולאי: לא, לפני המלחמה

עודד פורר: - - לפני המלחמה, אין לי את הנתון הזה

עודד פורר:  יש לי נתון שבזמן הקורונה כמות המשקיעים הישראלים בניירות ערך ישראלים עלתה בצורה משמעותית

עודד פורר:  אני אבדוק את הנתון הזה ואני אחזור אליכם עם הנתון

אליהו (אלי) רביבו: אגב, מה אתם עושים כדי לעודד משקיעים מחוץ לגבולות המדינה?     

יוסף זינגר: אני אסכם

משה גפני: כן, בעיקר את העידוד עליו דיבר אילן גם כן

יוסף זינגר: פה חשוב להגיד, התקציב של הרשות הוא עצמאי

יוסף זינגר:  כמו שאמר עודד, הוא מבוסס על אגרות, ולכן העיקרון שעומד מאחורי זה שהרשות תהיה עצמאית

יוסף זינגר:  אנחנו לא תלויים באוצר המדינה, אנחנו לא תלויים באגף תקציבים

יוסף זינגר:  גם אי אפשר לקחת את הכסף מאתנו לאגף תקציבים, ולכן חשובים שני דברים: אחד, שנעמוד בהוצאות שלנו; ושניים, שהרשות תהיה יציבה והיא לא תעבור תחת איזה רף של יציבות

יוסף זינגר:  הרף שנקבע, כמו שעודד אמר, הוא סביב 200 מיליון שקל

יוסף זינגר:  כשאנחנו עוברים אותו ועברנו אותו, אנחנו במתווה הפחתות להגיע ל-200 מיליון שקל

יוסף זינגר:  אנחנו עכשיו בתוך מתווה הפחתות, ולכן אנחנו כבר בתוך הנחה – אני חושב שההנחה ב-24' היא 30%

אילן פלטו: כמה תהיה היתרה בסוף שנה?     

אליהו (אלי) רביבו: אבל עוד אי אפשר לדעת

יוסף זינגר: אני בהערכות

רן ריפולד: כרגע השימוש בעודפים הוא כ-40 - - -     

יוסף זינגר: אנחנו משתמשים בלא מעט עודפים השנה

יוסף זינגר:  אפשר לראות את זה בשורה האחרונה - -      

עודד פורר: כ-236 מיליון

יוסף זינגר: - - ולכן כבר עכשיו במתווה של הפחתות משמעותי של 30%

יוסף זינגר:  אם אנחנו נראה שהשנה תהיה טובה יותר - -     

אליהו דלל: שוב בהצלחה, ואני בעד

ינון אזולאי: בעד ספי או בעד התקציב?     

אליהו דלל: גם וגם

יוסף זינגר: - - ולכן אנחנו צריכים לנהוג באחריות, אנחנו צריכים להיות בהפחתות

יוסף זינגר:  אני חושב שאנחנו צריכים לשמור על המסגרת העקרונית שאומרת: זה רף הביטחון, כשאנחנו עוברים אותו, אנחנו עושים הפחתות

יוסף זינגר:  אנחנו באים לוועדה שתאשר את ההפחתות, ואנחנו עומדים מאחורי זה עכשיו, ואנחנו נעמוד מאחורי זה גם בעתיד

יוסף זינגר:  זה בהיבט הזה

יוסף זינגר:       לגבי פיתוח השוק, כל מה שנאמר פה גם נכון מבחינתנו

יוסף זינגר:  פיתוח שוק הוא משימה מאוד מאוד חשובה למשק הישראלי

יוסף זינגר:  אנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד תשומות, הרבה מאוד מאמץ

יוסף זינגר:  אמרתי שהקמתי צוות עם הבורסה, כי הבורסה היא שחקן שגם מאוד מאוד יכול לסייע, השותפות איתה חשובה

יוסף זינגר:  חלק מהמהלכים נדע לעשות ללא צורך בחקיקה באמצעות מכשירים מסוימים, לדוגמה, שאפשר להביא ללא צורך בחקיקה; חלק אנחנו נבוא לוועדה ואנחנו נקבל את אישור הוועדה אליהם

יוסף זינגר:  זה בראש סדר העדיפויות שלנו

יוסף זינגר:  האמירות פה הן נכונות לחלוטין, ואנחנו ממוקדים בדבר הזה

יוסף זינגר:  אני כן אומר שבעיניי, זאת לא סתירה לפיקוח ואכיפה

יוסף זינגר:  פיקוח ואכיפה בפיתוח שוק הן זרועות משלימות, הן לא מתנגדות אחת לשנייה

יוסף זינגר:       לא אמרתי בהתחלה, כולם פה דיברו על צוות הרשות

יוסף זינגר:  אני באתי לרשות עם צוות והנהלה נפלאים, שאני לא ראיתי באיזשהו מקום, לא בשוק הציבורי ולא בשוק הפרטי, זה ברמה הגבוהה ביותר, אנשים מצוינים, רשות נפלאה, ואני חושב שהוועדה רואה את זה כל הזמן

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אני מברך אותך, אדוני היושב-ראש – אמרתי בתחילת הישיבה – על כניסתך לתפקיד

משה גפני:  אנחנו מכירים את הצוות, והוא צוות מצוין ומעולה

משה גפני:  אנחנו מאחלים לכם הצלחה

משה גפני:       הצעת התקציב של הרשות לניירות ערך, כפי שהונחה וכפי שהוצגה על ידי היושב-ראש והמנכ"ל, מי בעד אישור הצעת התקציב? מי נגד? מי נמנע?          

משה גפני: אושר

משה גפני: אושר, פה אחד

אליהו (אלי) רביבו: היושב-ראש, זה לא דבר שקורה כל יום, שכולם מצביעים פה אחד

יוסף זינגר: אני מודה לכם מאוד

יוסף זינגר:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה