ועדת המשנה למדיניות חוץ והסברה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 13, 2023-11-08 00:00

זאב אלקין: בוקר טוב, אנחנו מתחילים את הדיון השבועי שלנו, של ועדת המשנה למדיניות חוץ והסברה של ועדת החוץ והביטחון

זאב אלקין:  הדיון עוסק בנושא הסברה

זאב אלקין:  הפעם פנו אליי לא מעט חברי כנסת וביקשו לקיים דיון על הסוגיה של הסברת הפנים

זאב אלקין:  מי שפנה לא פה, אז אני אייצג אותם נאמנה

זאב אלקין:  אנחנו תיכף ניכנס לנושאים השונים, אבל אני רוצה למסגר את הדיון הזה לפני שנתחיל אותו, כדי שיהיה ברור מה סוגי השאלות שלדעתי כדאי להעלות, ואני אשמח שנציגי הממשלה, או נציגים אחרים שכאן, יציעו עוד נושאים שראויים לתשומת הלב

זאב אלקין:       אגיד שבשונה ממה שבדרך כלל קורה בישיבות ועדת המשנה, הדיון הזה פתוח

זאב אלקין:  היות ומדובר על הסברת פנים, לא חשבתי שיש נושא שדורש דיון חסוי, גם לא קיבלנו בקשה כזאת, לכן, שלא כהרגלנו, הדיון הזה הוא פתוח

זאב אלקין:  כשאנחנו מדברים על כל הסוגיה של הסברת פנים, יש כמה סוגיות שאני אשמח לקבל עליהן תשובה

זאב אלקין:  קודם כל – ואני מניח שהכתובת העיקרית פה היא מערך ההסברה הלאומי – זו הסוגיה של כל עץ התכלול בנושא הזה

זאב אלקין:  על הסברת חוץ דיברנו, ופחות או יותר חידדנו מי עושה מה, וגם ראינו איפה יש בעיות ומה סוגי הבעיות, ואנחנו עוד נמשיך לעסוק פה לא מעט בהסברת חוץ, זה הנושא העיקרי שלנו; אבל בכל זאת, דיון אחד בהסברת פנים היה נכון לקיים

זאב אלקין:  השאלה פה היא מי השחקנים לדעת מערך ההסברה הלאומי, שהוא הגוף המתכלל את נושא ההסברה, גם פנים, בזמנו, בישיבה הראשונה, ככה הצגתם את זה

זאב אלקין:  מי השחקנים שמולם המערך עובד, ובאיזו צורה? איך הוא מגבש את התמונה הכוללת של הסברת ישראל כלפי הציבור הישראלי? זאת שאלה אחת

זאב אלקין:      בהקשר הזה גם סוגיה ספציפית שעלתה בדיוני ועדת החוץ והביטחון, אפילו בדיוני המליאה, וגם כאן, בדיון הראשון של ועדת המשנה שלנו

זאב אלקין:  עלתה השאלה של המסביר הלאומי

זאב אלקין:  הייתה טענה שבכל מה שקשור למאמץ המלחמתי, דו"צ עושה עבודה מדהימה

זאב אלקין:  יש סדר מאוד מאוד ברור לציבור הישראלי, הוא יודע – מופיע דובר צה"ל, פחות או יותר בזמנים קבועים, מעביר עדכון על מה קורה בזירת הלחימה, מעביר עדכונים נוספים על אירועים ביטחוניים משמעותיים שקרו באותו יום, והוא נתפס כבר סמכא על ידי הציבור, זה כבר הפך לחלק מהחוויה התרבותית של מדינת ישראל

זאב אלקין:  כמו שהיה בזמנו נחמן שי במלחמת עראק הראשונה, כך נדמה לי שדובר צה"ל היום במציאות הישראלית

זאב אלקין:  אבל דובר צה"ל הוא לא אחראי על הרבה מאוד גזרות שמטרידות מאוד את הציבור בזמן המלחמה, שהן לא מלחמה: פינויים, פיצויים, סיוע, חינוך, כלכלה, איך כל העסק הזה עובד, איך המדינה מתפקדת, רציפות תפקודית של הממשלה, מה כן עובד, מה לא, ולמה

זאב אלקין:  למה הוא מפונה ואני לא? למה הוא מקבל פיצויים, ואני לא? מה אני בכלל מקבל, מה אני לא מבין, ומה קורה בממשלה, על מה דנים, על מה לא דנים? אלף ואחת שאלות, שכולן תוצאה של מצב החירום שבו אנחנו נמצאים

זאב אלקין:      דרך אגב, חלקן הגדול בגלל השולחן הזה, כי הוא נתן סמכויות לפיקוד העורף לנהל מצב מיוחד בעורף, והן משתרשרות מההחלטות של מצב מיוחד בעורף, גם על הפינויים וגם על השבתת מערכת החינוך, וגם על כללי ההתקהלות, ועוד ועוד דברים שמקרינים בסוף על כל החיים הכלכליים של אזרחי מדינת ישראל

זאב אלקין:  בסוף, מה הכללים, כולם יודעים, כי על זה עושה הסברה דו"צ, ופיקוד העורף בעיקר, בצורה מאוד ברורה

זאב אלקין:  אבל מה ההשלכות של הכללים האלה, ומי עוזר לאנשים להתמודד עם התוצאות של ההשלכות, על זה יש ערפל קרב

זאב אלקין:  התחושה של הציבור, אפילו היום – יש תהליכים

זאב אלקין:  במקביל אלינו יש כרגע דיונים בוועדת כספים, בוועדת הכלכלה, על מתווה הפיצויים ועוד, והיו מאבקים

זאב אלקין:  אבל מי שלא בקי באותיות הקטנות ולא עוקב, לא בדיוק יודע מה כרגע המדינה מתכוונת לעשות, מה היא רוצה לעשות, איפה היא שינתה את עמדתה, מה הולך להיות, מה מגיע לו, מה לא מגיע

זאב אלקין:  בסוף ההפעלה מתפצלת להמון המון גופים

זאב אלקין:  אתה מקבל מביטוח לאומי, ממס רכוש, ואתה מקבל כאן, ואתה מקבל שם, אז יש פה תפקוד מול כל גוף בנפרד, אבל תמונה כוללת שמתכללת הכול וברמה היומיומית אומרת בתחום הכלכלי-אזרחי, או כל התחומים שהם לא מלחמתיים, זה מה שקורה במדינת ישראל, זה מה שעשינו, על זה אנחנו עובדים, פה יש שאלות כאלה וכאלה – בדיוק כמו שעושה דובר צה"ל בזירה המלחמתית – אין

זאב אלקין:  אין דבר כזה, וזה מייצר תחושה שהמדינה לא קיימת

זאב אלקין:      אגב, גם כשהיא עושה

זאב אלקין:  ויש המון ביקורת מוצדקת על הקצב שבו המדינה עושה, ויש פה המון דברים שצריך לתקן ומתקנים תוך כדי תנועה, אבל גם כשהיא כבר עושה, הציבור לא יודע

זאב אלקין:  כשהציבור לא יודע, יש לזה שתי השלכות: אחת, יכולת ליהנות ממה שהמדינה עשתה, פשוט מיצוי זכויות

זאב אלקין:  אני אתן לכם דוגמה: בלחץ השולחן הזה – ורלי מכיר את זה מצוין, טיפלנו בזה שוב אתמול – עבר כבר פעם שנייה עם הארכה חוק דחיית מועדים, שמאפשר לציבורים עצומים, מאות אלפי אנשים, לדחות כל תשלום אפשרי: משכנתה, תשלום שכר דירה, תשלומי חשמל, תשלומים לרשויות המדינה, הכול

זאב אלקין:  אני לא חושב ש-50% ממי שזכאי לזה יודע שהוא בכלל זכאי

אראל מרגלית: אתה צודק

זאב אלקין: אני חושב שהרבה פחות, כי אין גוף שעוסק בזה

זאב אלקין:  אז הכנסת החליטה והיא פרסמה הודעה לתקשורת וזה פורסם בתוך כל המלל העצום, אבל אין מישהו שאומר יש פה כלי מאוד חשוב לציבור, אני דואג להביא את זה

זאב אלקין:  וזו סתם דוגמה אחת קטנה של משהו שעושים אותו בנגלה השנייה, ואני לא בטוח שהוא מנוצל על ידי כל הציבור שבשבילו זה נעשה

זאב אלקין:  ויש אינספור דוגמאות כאלה

זאב אלקין:  אז אחת זה מיצוי זכויות

זאב אלקין:  כל גוף בתחום שלו כן מפרסם – תיכף אנחנו נשמע גם את לפ"ם ונראה את התמונה, אבל יש דברים שהם לא של גוף מסוים, יש זכויות כמו למשל מה שהזכרתי

מושיק אביב: אין לא של גוף מסוים, הכול של גוף

מושיק אביב:  כל דבר שייך לגוף

זאב אלקין: למשל הדבר שאני הזכרתי הוחל על כל הגופים

מושיק אביב: של הכנסת

זאב אלקין: אבל הכנסת לא עושה הסברה לציבור על מיצוי זכויות של חקיקה שהכנסת מקיימת

זאב אלקין:  אין כזה כלי

מושיק אביב: אבל אין דבר שלא משויך לגוף מסוים

זאב אלקין: אבל הנה, שוב, דוגמה, מושיק

זאב אלקין:  אני מביא דוגמה – חקיקה שחותכת תחומים רבים

זאב אלקין:  זה לא ביטוח לאומי, זה לא בנק, זה לא משרד האוצר, אלו המון גופים

זאב אלקין:  מי אחראי לפרסם את זה לציבור? אין תשובה ברורה

זאב אלקין:  אני לא ראיתי שמישהו לקח אחריות ופרסם, חוץ מהודעות לתקשורת

זאב אלקין:  הודעות לתקשורת, כבודן במקומן מונח; אלא קמפיין מיצוי זכויות

זאב אלקין:  אין, כי זה אף אחד, זה לא ביטוח לאומי, כי ביטוח לאומי הוא רק חלק קטן בתוך המפה הזאת של התשלומים

זאב אלקין:  מי, זה משרד השיכון? לא

זאב אלקין:  הוא אפילו לא אחראי על נושא שכירויות, הוא אחראי על משכנתאות אולי, אבל הוא בטח לא ראה את עצמו מחויב לפרסם את זה

זאב אלקין:  אף גוף בפועל

זאב אלקין:  משרד המשפטים, שהוא זה שהביא את החוק, או משרד הביטחון, שהוא אחראי על הפעלתו – לא

זאב אלקין:  אני לא חושב שאחד משני המשרדים האלה בכלל הרהר על כך שהוא צריך לנהל קמפיין פרסומי למיצוי זכויות

פיני יצחקי: דווקא משרד המשפטים במקרה אתמול שלח לנו שהוא רוצה לעשות בדיוק על מיצוי זכויות משפטיות

זאב אלקין: מה זה זכויות משפטיות?     

פיני יצחקי: כל הזכויות שמגיעות

זאב אלקין: זו זכות כלכלית, היא לא משפטית

זאב אלקין:  לכן אני בספק רב שמשרד המשפטים יעשה על זה קמפיין פרסומי, כי הוא יטפל בסוגיות שלו

זאב אלקין:  עוד פעם, זו דוגמה קטנה אבל זה מקרה בוחן

זאב אלקין:  לכן אני ממקד את השאלה בפתיח הזה – אחת, לא רק איך מתבצע התכלול, אלא מי הגוף שמסתכל על התמונה הכוללת מה המידע שצריך להביא לציבור, ורואה שדברים לא נופלים בין הכיסאות בין הגופים

זאב אלקין:  מה המנגנון של יצירת שגרת עדכון של הציבור ברמת מקרו – וזה אותו המסביר הלאומי שדיברנו עליו

זאב אלקין:  איפה הדו"צ האזרחי במציאות הזאת שהכול משתנה ברמה היומיומית? זה עוזר גם לדעת שיש זכויות וגם עוזר לתחושת הביטחון

זאב אלקין:  הרי חלק מהתפקידים של דו"צ – הוא מחזיר לציבור את הביטחון בצה"ל בשקיפות שהוא עושה את זה, בפירוט שהוא עושה את זה, במה שהוא משדר

זאב אלקין:  לציבור יש אובדן אמון מאוד גדול במערכות האזרחיות

זאב אלקין:  חלקו נובע מביקורת מוצדקת

זאב אלקין:  חלק מהחוסן הלאומי זה היכולת להמשיך את המערכה, ולכן גם לזה יש משמעות

זאב אלקין:  הסוגיה הזאת של הסברה לאומית ברמת המקרו, אני חושב שגם היא מאוד מאוד חשובה

זאב אלקין:  אני אעצור כאן את הפתיח שלי, אני מניח שעוד ניכנס לדו-שיח

זאב אלקין:  אני מציע שאתם תתחילו, ואז הגופים האחרים יצטרפו

זאב אלקין:      עוד נושא שאני רוצה למקד מראש, ואני רוצה עכשיו, כי יש דיון מקביל ב-10:00 בנושא הזה בוועדת קליטה, אולי חלק מהאנשים ילכו לשם, לכן אני אשמח להתייחסויות גם כאן כי חלק מהתמונה הכוללת זה העניין המגזרי

זאב אלקין:  בקליטה עוסקים בזה בכיוון אחד, של מגזר העולים והשפות, אבל בגדול, החברה הישראלית היא חברה מגזרית

זאב אלקין:  יש פה מגזרים עם כלי תקשורת מובחנים, שלא תמיד מחוברים לכלי התקשורת הארציים הרגילים, ואלו קבוצות גדולות של אנשים, לפעמים אלו מאות אלפי אנשים שצורכים רק כלי תקשורת מגזריים

זאב אלקין:  זה נכון על עולים, במיוחד דוברי רוסית ואמהרית, שתי קבוצות מאוד מובחנות

זאב אלקין:  זה נכון לגבי הציבור החרדי – הוא צורך כלי תקשורת אחרים, הוא ציבור ענק, וכשאנחנו מדברים על ההסברה האזרחית, זה מאוד מאוד רלוונטי לו

זאב אלקין:  זה נכון על הציבור הערבי בוודאי

זאב אלקין:  גם סוגית העבודה מול המגזרים – אם מחברים את כל המגזרים האלה ביחד, הם אולי הרוב בחברה הישראלית, אם אתה סוכם את אלה, את אלה ואת אלה, אז אתה מגיע לכ-50%, אז זה לא פרט שולי בתוך התמונה

זאב אלקין:  לכן תתייחסו גם לסוגיה הזאת, איך מנהלים את כל הסיפור הזה של הסברת פנים גם בהיבטים המגזריים, כי על זה אני מקבל הרבה טענות ותלונות מכל כיוון אפשרי, של כמעט כל מגזר

מושיק אביב: בוקר טוב

מושיק אביב:  מושיק אביב, ראש מערך ההסברה הלאומי

מושיק אביב:  קודם כל, ציינתי את זה לפני שתי ועדות, התפקיד שלנו הוא להוות גורם מתכלל, מטה שמרכז את מאמץ ההסברה הלאומי מול כלל גורמי ההסברה

מושיק אביב:  אנחנו עושים את זה בכמה אופנים

מושיק אביב:  אני אחסוך את התיאור, כי אתה מכיר, ומרבית האנשים, אבל אני אתייחס לדברים שאתה העלית

מושיק אביב:  קודם כל, קיימים פערים רבים

מושיק אביב:  אנחנו מודעים ומנסים להשלים פערים שבשגרה לא היו מטופלים כמו שצריך, להשלים אותם בחירום

מושיק אביב:  ועדיין יש חורים שחורים כאלה

מושיק אביב:  אנחנו כן רואים את חצי הכוס המלאה – קיים מנגנון

מושיק אביב:  קודם כל, כלל האנשים שקשורים להסברה בחירום יושבים בשולחן אחד לפחות פעם ביום, אחרי זה בקבוצות דיון ב-12:00 בצוהריים, ושם עולות כל סוגיות ההסברה שרלוונטיות להביא לציבור

מושיק אביב:  לגבי מסביר לאומי, לא מסביר לאומי – זאת דרך אחת, יש פלטפורמות נוספות

מושיק אביב:  קודם כל, המסביר הלאומי, שעושה את זה בצורה בלתי רגילה, הוא דובר צה"ל

מושיק אביב:  אמרתי את זה כבר פעם, גם נחמן שי היה דובר צה"ל כשהוא היה המסביר הלאומי

מושיק אביב:  יש דרכים שאנחנו כל הזמן בוחנים אותן איך - - -     

זאב אלקין: לא, אבל האירוע הוא הרבה מעבר לגבולות צה"ל

מושיק אביב: אני אתייחס לזה

זאב אלקין: דובר צה"ל עוד לא לקח אחריות על כל התחומים האזרחים

מושיק אביב: לא, לא, אנחנו גם לא מעוניינים

מושיק אביב:  הוא עושה את עבודתו הביטחונית והצבאית בצורה מעוררת כבוד

מושיק אביב:  התפקיד שלנו הוא לטפל בעניין הזה

מושיק אביב:  המסביר הוא אמצעי אחד, היום יש כל מיני אמצעים נוספים

מושיק אביב:  אנחנו מנסים להשלים את הפערים באמצעות אמצעים כאלה ואחרים, תיכף אני אתייחס

מושיק אביב:  זה מנגנון אחד

מושיק אביב:  מנגנון נוסף שיש הוא ביחד עם רח"ל

מושיק אביב:  יש פורום שהיה אצלנו מאז המלחמה יחד עם רח"ל

מושיק אביב:  נמצאים פה נציגים של משרדי ממשלה, שקודם כל האחריות שלהם היא להביא את המידע שקשור למשרדים שלהם ולפעילות שתחת אחריותם לציבור

מושיק אביב:  אנחנו עושים את זה בצורה משותפת

מושיק אביב:  יש פורום יחד עם רח"ל שמתכנס פעמיים בשבוע

מושיק אביב:  הרעיון הוא לשים על השולחן את כל המידעים שהציבור צריך לדעת, את כל העניינים ההסברתיים שראוי ונכון שהציבור יכיר וידע

מושיק אביב:  זה קורה

מושיק אביב:  יש את הפלטפורמות, הן עובדות, הן מתבצעות

מושיק אביב:      לגבי המידע לציבור – המידע לציבור מגיע בכמה אופנים, וגם שם אנחנו יודעים שיש פערים שאנחנו מנסים להשלים איתם

מושיק אביב:  תתייחס תיכף מנכ"לית לפ"ם, שמרגע המלחמה נרתמה למאמץ, והיא יושבת על השולחן אתנו ביחד, פיזית ממש, יושבים ביחד ושם אנחנו קובעים מה על הפרק

מושיק אביב:  מעבר לזה שהמשרדים עצמם עושים קמפיינים, וגם בזה אנחנו מטפלים

מושיק אביב:  אנחנו מקבלים טענות שיש עודף אינפורמציה שהיא קצת מבלבלת, וגם בזה אנחנו עושים סדר

מושיק אביב:  יש תוכנית עבודה לעניין הזה

זאב אלקין: אגב, לגבי עודף, אני מבין

זאב אלקין:  יש לי שאלה טכנית שבדרך כלל היא מאוד משמעותית

זאב אלקין:  הרי יש סוגיה של רמת הגמישות של המשרדים בנושא של הזמנה וניהול קמפיינים וההיקפים שלהם, סוגיה תקציבית

זאב אלקין:  בדרך כלל אגף תקציבים מאוד אוהב לשלוט על הסוגיה הזאת, ובטח ובטח כשאומרים תעצרו כל מה שלא דחוף בהתאם להנחיה של אגף התקציבים

זאב אלקין:  מן הסתם, זה נפל גם על התקציבים האלה, כי הם תקציבים גמישים, הם לא שכר, למרות שבתקופה הזאת צריך דווקא עודף, צריך יותר מהרגיל כי יש מידע לא שגרתי יותר מהרגיל

זאב אלקין:  אז השאלה היא מה המדיניות התקציבית כרגע מול משרדי הממשלה בהקשר הזה של יכולת ליזום קמפיינים פרסומים של מיצוי זכויות ויידוע ציבור? מוריה, את רוצה להגיד מילה על זה?     

מוריה שלום: אני מוריה שלום, מנכ"לית לפ"ם

מוריה שלום:  כרגע אנחנו לא מודעים לאיזושהי הגבלה

מוריה שלום:  אין לנו כרגע איזושהי הגבלה תקציבית

מוריה שלום:  יש הרבה רעש סביב זה, ואנחנו מודעים לזה שזה יגיע עוד שנייה

מוריה שלום:  כל מה שקשור להנגשת מידע לציבור, לא עוצרים את זה בינתיים

מוריה שלום:  אני ארחיב בהמשך על מה שקורה

זאב אלקין: מה זה יגיע עוד שנייה?     

מוריה שלום: אנחנו שומעים הרבה רעשים מהדוברויות של המשרדים שהחשב של המשרד או אנשי הכספים של המשרדים מתחילים לדבר על צמצום, ותקציב שיווק זה הדבר הראשון שיצמצמו אותו

מוריה שלום:  אנחנו לא מודעים כרגע לאיזשהו קיצוץ

מושיק אביב: היום מתקיים דיון שני אחרי דיון הפתיחה של הקבינט החברתי, אני מגיע לשם

מושיק אביב:  ההצעה היא לעשות קמפיינים אחודים, להביא מידעים משותפים לציבור – א', לא לבזבז תקציבים, ב', להביא מידע שהוא מעודכן, הוא לא שיווקי, הוא לא המשרד עושה כך וכך, ותראו איזה יופי; אלא מידע מטעם המדינה

מושיק אביב:  עשינו את זה כבר, מוריה תספר, יש קמפיינים שהם מאוחדים מטעם מדינת ישראל, ניגע בזה

מושיק אביב:  יש כוונה לתת מידע שהוא מרוכז

מושיק אביב:  הקמנו אתר שאין לו חשיפה גדולה כרגע, הקמנו אותו ממש בימים אלו, שמאגד את כל המידע לציבור

מושיק אביב:  אנחנו נעשה על זה קמפיין, ניתן לציבור את כל המידע דרך אתר אחד כדי לא לבלבל אותם ולתת להם הרבה מאוד מקורות מידע ושיחפשו

מושיק אביב:  יש אתר אחד, כרגע הוא נקרא "חרבות ברזל gov

מושיק אביב: il" ושם יש את כל המידע שכל אדם רוצה לדעת על המילואים שלו, מה הוא מקבל ומה התקציבים

מושיק אביב:  זאת אומרת, יש מקום אחד שכל המידע נמצא בו

מושיק אביב:  הקמנו אותו ממש עכשיו במלחמה

זאב אלקין: אבל אם אין לו חשיפה זה לא עוזר

מושיק אביב: הוא חדש, הוא עניין של ימים

מוריה שלום: החשיפה תהיה מטעם מערך ההסברה, זה קמפיין שיוצא מטעם מערך ההסברה

מוריה שלום:  כמובן שזה יהיה בסנכרון עם כלל המשרדים

מוריה שלום:  כל המשרדים ידעו שהמידע נמצא שם

מושיק אביב: כל מידע שעולה במשרד כזה או אחר נשאב לתוך האתר הזה, ואז הציבור יכול לראות במקום אחד הפניות לכל הדברים הרלוונטיים, כולל מה שהיה פה, כולל הכול

מושיק אביב:  זה דבר שאנחנו נהדהד אותו

מושיק אביב:  הקמנו אותו לצורך השעה, לא היה כזה במדינה שמאגד את כל הדברים

מושיק אביב:  כמובן שיש לפיקוד העורף אתר משלו, אבל הכול יהיה ביחד

מושיק אביב:  זה לגבי העניין הזה

מושיק אביב:  שוב, אנחנו מודעים לפערים, משלימים אותם

מושיק אביב:  אני מזכיר שאנחנו תוך כדי תנועה בדברים האלה

מושיק אביב:  יש פה ערב רב של נושאים ואחריות

מושיק אביב:  אנחנו בשיח גם עם השרים – בסוף לכל משרד יש את האחריות שלו, במלחמה אנחנו לא מכנסים את כל המידעים או את כל הדברים, המדינה עושה את זה ביחד, אלא לכל משרד יש את האחריות להנגיש את המידע שלו לציבור

זאב אלקין: אבל בגלל הקושי התקציבי שאני צופה, ומוריה גם רמזה עליו - - -     

מושיק אביב: כרגע הוא לא קיים, הוא יהיה

מושיק אביב:  יש תקציבים שנמצאים בלפ"ם של משרדים, ויש תקציבים שהמשרדים הקצו

מושיק אביב:  לא נגעו בהם, על פי רוב – אני לא יודע, אולי יגידו פה נציגי המשרדים, אם שאבו מהם תקציבים כאלה או אחרים

מושיק אביב:  אני יודע שקיימים תקציבים לטובת העניין הזה

מושיק אביב:  יש תקציבים אחרים שצריך לדבר עליהם, על תקציב ההסברה של מדינת ישראל

זאב אלקין: בסדר, על זה דיברנו

זאב אלקין:  בנושא הזה אני רוצה להציע שאם באיזשהו שלב – וזה יקרה – יעלו סוגיות של פלט בממשלה, או הנחיות של אגף תקציבים לעצור הוצאות ומה שלא חובה – והנחיות כאלה כן נמסרו למשרדים, אם זה יתחיל להשפיע על תקציבי פרסום, אני מציע במקביל שאתם כמערך הסברה לאומי מול האוצר, תיזמו מסלול שבו נניח קמפיין פרסומי שקיבל אישור של מערך ההסברה הלאומי שהוא רלוונטי למלחמה, הוא לא יהיה תחת המגבלות האלה

מושיק אביב: אנחנו על זה איתם

זאב אלקין: אני מבין את החשש מזה שהמשרדים יעשו קמפיינים 'תראו כמה השקעתי, איזה יפה אני'

זאב אלקין:  זה נכון, זה תמיד קיים, כל משרד דואג ליח"צ שלו, וזה לגיטימי, וזה פחות חשוב, ואלו באמת תקציבים שאפשר לחסוך אותם

זאב אלקין:  אבל תקציב שכל משמעותו הוא יידוע הציבור, אני חושב שצריך לבנות פה מנגנון שיהיה מוגן מקיצוצים כאלה או אחרים, כי צריך דווקא יותר בתקופה הזאת ולא פחות

מושיק אביב: לגבי שאלת המגזרים – קודם כל, אנחנו עם התייחסות לכל נושא המגזרים

מושיק אביב:  גם מוריה תציין מה עשינו לכל מגזר ומגזר

מושיק אביב:  גם בזה צריך לשפר

מושיק אביב:  הוצאנו דף מידע – אתה יכול להתייחס לזה – שהמשרדים קיבלו ביקורת

פיני יצחקי: מתקיימת ועדת עלייה וקליטה שהזכרת בשעה 10:00

פיני יצחקי:  אנחנו ריכזנו את כל מוקדי המידע לממשלה, זה עוד מתייחס לחלק הראשוני

פיני יצחקי:  הוצאנו מודעה, בטח ראיתם אותה, של כל מוקדי הממשלה, למעלה מ-60 מוקדים

פיני יצחקי:  כרגע יש בעיה על המענה – אם יש מענה בשפה האמהרית במוקד של משרד מסוים, כן או לא

מושיק אביב: זה גם נושא לטיפול אחרי המלחמה

מושיק אביב:  בסוף, המדינה – 60 עובדים - - -     

זאב אלקין: למה אחרי המלחמה?     

פיני יצחקי: אנחנו בטיפול עכשיו

פיני יצחקי:  יש לנו איזו הצעה, שנציע אותה בוועדה בעוד חצי שעה, אני אצא לשם, ברשותכם, לקחת את מוקד משרד העלייה והקליטה שקיים כבר בשפות - - -     

מושיק אביב: אמרתי שהבעיה עם 60 מוקדים היא שצריך - - -      

פיני יצחקי: זה גם משהו, נכון

מושיק אביב: 107 זה משהו אחד, לבריאות – כך וכך

מושיק אביב:  אבל זה סיפור שייקח זמן

זאב אלקין: בסדר, אבל זה טכני

פיני יצחקי: כרגע הפתרון שאנחנו מציעים הוא לקחת את המוקד של משרד העלייה והקליטה, שממילא כבר פעיל בשפות, ושהוא ישמש כמוקד לאומי בשפות לכל מי שאינו דובר עברית, והוא בעצם ישמש כמתווך בין האזרח לבין הגופים שנותנים את השירות

זאב אלקין: באיזו דרך?     

פיני יצחקי: מתקשר, מעלים לך או מתורגמן, או שהוא פועל מול הגוף

פיני יצחקי:  משרד הקליטה בקטע הזה

פיני יצחקי:  אנחנו נעשה את זה גם ונפרסם את זה

זאב אלקין: צריך לראות איך זה יעבוד

זאב אלקין:  לי לא ברור שזה יעבוד; כשמישהו במשרד הקליטה שאין לו מושג בתחום שעליו שואלים יעלה מישהו מהמוקד הזה ויתחיל לתרגם בלייב

פיני יצחקי: לא, לא, מתורגמנים לוקחים את הפנייה, מעבירים אותה לגוף – הרי גם אני כדובר עברית לא תמיד מקבל באותה שנייה, אלא מעבירים את זה לגוף המקצועי

פיני יצחקי:  פשוט שיהיה עוד תיווך של תרגום

פיני יצחקי:  אפשרי להיעזר גם בחברות תרגום, על זה עוד נדבר גם

פיני יצחקי:  אתה רוצה להרחיב על חרדים, ערבים?     

מושיק אביב: מעבר לזה, אנחנו בקמפיינים גם לפי המגזרים, וגם כל - - -     

זאב אלקין: אין איזושהי הנחייה כוללת שכל אחוז מסוים מקמפיין צריך להיות למגזרים?     

מוריה שלום: המלחמה קטעה דיונים וועדה שהייתה צריכה להתכנס בנושא, שתהיה הנחייה להקצאה של כסף עבור כל מגזר ומגזר

מוריה שלום:  זה תלוי בגודל המגזר וכולי

מוריה שלום:  המלחמה, לצערי הרב, קטעה את זה

זאב אלקין: אבל שיהיה סוג של תפיסת עולם שכל קמפיין שנכנס ברגע זה שקשור לאירוע של המלחמה ויידוע הציבור, אוטומטית - - -     

מוריה שלום: אנחנו עומדים על 90%

מוריה שלום:  90% מהקמפיינים עוברים גם למגזרים

מוריה שלום:  90% מהקמפיינים

זאב אלקין: מה זה עוברים גם? זאת לא השאלה

מוריה שלום: בערבית?     

זאב אלקין: לא, זאת לא השאלה

זאב אלקין:  השאלה היא ההיקפים

זאב אלקין:  תמיד עוברים גם

זאב אלקין:  ברוך השם, הייתי שר בכמה משרדים, אני מכיר איך עושים את זה

זאב אלקין:  מסמנים וי – לוקחים 5% מתקציב הקמפיין ושמים אותו למגזרים, ואז כל מגזר מיוצג, והכול סבבה

מוריה שלום: יש לי פה טבלה, אני יכולה להראות לכם אחר כך

זאב אלקין: אני מציע לכם שבהתאם לגודל הדמוגרפי של המגזרים, שתהיה הנחיה כוללת שתחייב את כל משרדי הממשלה, שהסטייה ממנה תדרוש תיאום מיוחד

זאב אלקין:  לפעמים זה הגיוני, אפשר להגיד יש פה משהו מיוחד, מגזר X לא רלוונטי, או מגזר Y, זה רק עבורו, ולכן אפשר לסטות

זאב אלקין:  אבל רוב הקמפיינים שהם כוללניים לכלל האוכלוסייה - - -     

עידית לב זרחיה: אפשר להתייחס לזה? עידית, מרשות המיסים

עידית לב זרחיה:  אנחנו באופן קבוע מפרסמים את נושא מענק עבודה בכל השפות

עידית לב זרחיה:  צריך להיזהר עם קביעה שרירותית כזו שלפי אחוז האוכלוסייה לקבוע גם את האחוז מהקמפיין, כי למשל במענק עבודה יש לנו החלטת ממשלה שמחייבת אותנו – בהתחלה זה היה 30%, אחר כך 25% מהיקף הקמפיין במגזר הערבי

עידית לב זרחיה:  העניין הוא שעלויות המדיה במגזר הערבי – אני חושבת שלפ"ם יכולים להסביר את זה יותר טוב ממני – הרבה יותר זולות מעלויות המדיה במגזר הכללי, ואז אנחנו מוצאים את עצמנו לפעמים כדי לעמוד בהחלטת הממשלה, דוחפים פרסומים בעודף

זאב אלקין: יש לזה פתרון

זאב אלקין:  האחוזים יכולים להיות נפחי פרסום ולא בנפחי כסף

זאב אלקין:  זה פתיר, הרי בסוף מה שצריך פה זה מידע ולא דווקא שוויון בחלוקת הכסף

מוריה שלום: זה עובד על חשיפה

זאב אלקין: כן, אפשר למדוד את זה בחשיפות

זאב אלקין:  אני כן חושב שהנחיות כלליות כאלה בעת הזאת, שאנחנו באירוע מהסוג הזה, אני חושב שיש להן מקום והן נכונות

עידית לב זרחיה: זו החלטה של הממשלה

זאב אלקין: אני מציע

זאב אלקין:  בסוף זה לפ"ם ומערך ההסברה הלאומי, כי לפ"ם הוא גוף רגולטורי על נושא הפרסום, זה לא שהמשרד יכול לעקוף אותו, הוא לא כל כך יכול; ואתם אלה שקובעים מדיניות

זאב אלקין:  אני מציע – לא סתם מגיעים

זאב אלקין:  מגיעים זה בסדר, אבל תעשו שיערוך מגזרים, כמה אנשים יש בכל מגזר שלפי הערכות מקצועיות צורכים בעיקר כלי תקשורת מגזריים, כי ברור שבכל מגזר יש גם אנשים שצורכים גם תקשורת כללית, צריך להוריד אותם מהמספרים

מושיק אביב: קיימנו על זה דיונים

מוריה שלום: כל הנתונים על השולחן כרגע, רק צריכה להתקבל החלטה

זאב אלקין: לדעתי, חובה לקבל החלטה כזאת בנפחי החשיפה, ואז יש פה סוג של ברירת מחדל שאפשר לסטות ממנה

זאב אלקין:  אפשר להסביר מקצועית שזה רק למגזר מסוים, או להיפך, לא רלוונטי למגזר הזה ולכן אני חוסך כסף על זה

זאב אלקין:  אבל זה ידרוש פעולה אקטיבית של הסבר והוכחה, כי יש נטייה לדוברויות של משרדי ממשלה פחות להשקיע במגזרים, מכל מיני סיבות

זאב אלקין:  אני יכול לתת הרצאה שלמה, מה הסיבות שלא עושים את זה, אבל היא נטייה טבעית

זאב אלקין:  אבל אסור שבתקופה הזאת, שהנגישות למידע היא קריטית, וזה מידע חדש ומתחדש ורלוונטי לכלל האזרחים, שיהיו קבוצות גדולות של אוכלוסייה שייפגעו כי המדינה לא חשפה להם את מה שצריך

פיני יצחקי: רק חשוב להדגיש שבכל מה שנוגע להנחיות מצילות חיים, כל מה שקשור לפיקוד העורף, יש להם הסברים, כמו שיש באולפנים

פיני יצחקי:  יש גם במגזר הרוסי, גם לדוברי אמהרית

זאב אלקין: אגב, כשאני מדבר על מגזרים, זה לא רק עניין השפה, זה גם עניין של כלים

זאב אלקין:  למשל העולם החרדי הוא עולם נפרד, המדיה שלו

פיני יצחקי: גם תרבותית

פיני יצחקי:  גם תרבותית

אראל מרגלית: אם כבר נגענו בפיקוד העורף, הנציגה עדיין תקועה בשער

אראל מרגלית:  זה נאמר פה, אבל אני רוצה להגיד שעיסוקו של פיקוד העורף הוא כל מה שקשור להצלת חיים

אראל מרגלית:  הרבה פעמים זה נוגע גם בדברים אחרים – לצורך העניין, הצלת חיים, אבל איך לומדים, או איך עובדים

אראל מרגלית:  זה מהמוטיבציה של הצלת חיים, אבל זה נוגע במשרדים אחרים ויש תיאום ושיתוף פעולה מאוד מאוד טוב בין המשרדים בתחום הזה

אראל מרגלית:  זה נותן מענה לכלל המגזרים, כולל חרדים

אראל מרגלית:  זה כן נותן – משתדל לפחות – מענה לכלל המגזרים

זאב אלקין: אגב, פיקוד העורף עובד בכלי תקשורת חרדים?     

אראל מרגלית: כן, כן

אראל מרגלית:  וגם ברוסיים

פיני יצחקי: ההתאמה היא גם תרבותית, היא לא רק שפתית

זאב אלקין: ברור

זאב אלקין:  לכן אני אומר, זה לא רק שפה

זאב אלקין:  זו שפה וזו תרבות

אראל מרגלית: הדוגמה הכי טובה היא מעולם הקורונה, שאני מכיר אותו מהעבר; שניתנו מענים מאוד שונים למגזרים שונים ולא בהכרח רק בשפות, אלא גם בתרבויות

אראל מרגלית:  בהקשר הזה, העסק הזה מאוד מאוד מסודר, ואני חושב שאפשר לקחת ממנו

זאב אלקין: אם תפרסמו המלצות של פיקוד העורף לציבור החרדי בחתימה של גדולי ישראל, זה יקבל הרבה יותר תוקף מהנחיות של אלוף פיקוד

אראל מרגלית: אני חייב להגיד שדווקא הציבור הזה הוא סופר ממושמע בהיבטים האלה ודווקא לעניין הזה לא צריך את גדולי התורה

אראל מרגלית:  בהקשרים של מה שדיברת קודם, אני חושב שאפשר לנסות להעתיק את המודל הזה, שהוא מודל מתכלל גם למשרדי הממשלה, ממש כמו שנאמר פה עכשיו

אראל מרגלית:  זה משהו שיש בו סימולריות מאוד מאוד גדולה בעיניי

זאב אלקין: נכון

זאב אלקין:  כדאי להסתכל מה עשו בתקופת הקורונה בהקשר הזה, כי העבודה מול המגזרים היה אחד מהאתגרים הכי גדולים שהיו

מושיק אביב: מחר אנחנו מקיימים פורום של כל דוברי המשרדים אצלנו בתוך חמ"ל ההסברה

מושיק אביב:  חלק מהעניין זה ליישר קו בנושא המידעים המשותפים

מושיק אביב:  אני מציע שנעבור למוריה, שתציג

זאב אלקין: אוקיי, רק תגיד לי מה עמדתך על מה שעלה פה כרגע, של צורך לקבוע איזושהי נוסחה של ברירת מחדל בנושא של המגזרים

מושיק אביב: לחלוטין, יבוצע, אמרתי לך

זאב אלקין: מה לוחות הזמנים שאתם רואים שיהיה אפשר לעשות את זה?     

מוריה שלום: הכול על השולחן, אנחנו בדיונים על זה, פשוט צריך לקבל את ההחלטה

מושיק אביב: אנחנו בדיונים

מושיק אביב:  אנחנו עם נתונים בדיוק, כמה, כי כמו שאמרת, זה לא לפי גודל האוכלוסייה, אלא הצריכה וכל הדברים

מושיק אביב:  יש נתונים, אני מעריך טווח של שבוע

זאב אלקין: תנסו יותר מהר, אנחנו באירוע מתגלגל

מושיק אביב: בשבוע הקרוב אנחנו על זה ומפרסמים בינתיים

זאב אלקין: אז תעדכנו אותנו ברגע שזה יקרה, מה החלטתם ומה ההנחיות בהקשר הזה של המגזריות

זאב אלקין:  לפני שמעבירים לגופים אחרים, אני עובר על השאלות שמיקדתי, בנושא של דמות של המסביר הלאומי, מה עמדתכם כמערך ההסברה הלאומי?     

מושיק אביב: הנושא נבחן

זאב אלקין: זו תשובה ששמעתי לפני שבועיים

זאב אלקין:  אני מבין שהוכרז שאנחנו במלחמה שתיקח חודשים רבים, ואף שנים, ולכן יש לנו זמן לטפל בכל סוגיה, אבל - - -     

מושיק אביב: אנחנו מנסים למצוא פתרונות לא באמצעות דמות מסוימת, אלא באמצעים נוספים ואחרים

זאב אלקין: שמה הם? אתה יכול לשתף אותנו?     

מושיק אביב: יש פרסום שמביא מידע - - -     

זאב אלקין: אבל זה לא פרסום, זה משהו אחר

זאב אלקין:  זה פסיכולוגי

מושיק אביב: זה שאדם יעמוד – את כל המידע שאנחנו אמורים לתת ביום, הוא צריך שעתיים כדי לספר לציבור

זאב אלקין: גם דו"צ לא מספר כל מה שקורה בעזה

מושיק אביב: אנחנו חושבים על שאלות ותשובות, על מה שרלוונטי, לנטר מה הדברים הכי בוערים לציבור, ולתת מענה בתוך יומיים-שלושה באמצעות פתרונות כאלה ואחרים

מושיק אביב:  יש כל מיני פתרונות

זאב אלקין: אני חייב להגיד שאני חושב שזו טעות

זאב אלקין:  לדעתי לפחות, ואני חושב שזה עלה פה גם על ידי חלק מחברי הוועדה, שכרגע לא פה, אבל בדיון הראשוני שהיה בנושא הזה הייתה תמימות דעים שזה משהו שיכול לעזור

זאב אלקין:  לא צריך פה דמות דוברותית, צריך דמות סמכויות שנתפסת כמקור סמכות בעיני הציבור

זאב אלקין:  יכולות להיות כל מיני אופציות, זה תלוי אם הדמות מתאימה

זאב אלקין:  זה יכול להיות ראש המל"ל, למרות שהוא פחות עוסק בסוגיות אזרחיות, אבל הוא מייצג את ראש הממשלה

זאב אלקין:  דרך אגב, מי שבדרך כלל מילא את התפקיד הזה בכל מיני אירועים, כולל קורונה, כולל מבצעים קודמים, היה ראש הממשלה, ולכן מדינת ישראל הרבה פעמים לא נזקקה לזה

זאב אלקין:  הוא היה מופיע ברמה כמעט יומיומית, ענה על שאלות וכולי

זאב אלקין:  זה לא קורה באירוע הזה, מכל מיני סיבות, שאני לא נכנס אליהן כרגע, אבל לפחות נכון לעכשיו זה לא קורה

זאב אלקין:  זה ספורדי, זה לא משהו שיטתי, זה לא קבוע, ולכן פתאום נוצר פה ואקום שאף אחד לא ממלא אותו, ונכון שמישהו ימלא אותו בסוגיות שמשלימות לסוגיות של דו"צ

זאב אלקין:  זה יכול להיות שר האוצר, זה יכול להיות מנכ"ל משרד האוצר, זה יכול להיות מנכ"ל משרד ראש הממשלה

זאב אלקין:  יש כל מיני

מושיק אביב: יש קבינט אזרחי

מושיק אביב:  אנחנו נבחן דרך הקבינט האזרחי לתת את המידעים של כל - - -     

זאב אלקין: זו בדיוק הסוגיה

זאב אלקין:  לצורך העניין, כמו שדו"צ מדבר בשם צה"ל, מישהו שנתפס כמקור סמכות רלוונטי לקבינט האזרחי, חשוב שידבר לציבור כמי שמייצג את כל המכלול הזה, כדי לתת לציבור תמונת מקרו, לא רק עצים

זאב אלקין:  מידע זה עצים, זה לא יער, והציבור לא רואה את היער, ואז הוא שואל איפה המדינה, היא לא נמצאת בכלל בחלק הזה

זאב אלקין:  מה צה"ל עושה – תתפוס בן אדם ברחוב, דבר איתו על מה צה"ל עושה, כרגע הוא יודע בערך

זאב אלקין:  יש לו הרבה טענות על מה שקרה ב-7 באוקטובר, והם עוד יתוחקרו וכולי, אבל הוא יודע שכרגע צה"ל נלחם בעזה כך וכך, זה מה שקורה, זה מה שהיה אתמול, זה מה שקורה היום

זאב אלקין:  פחות או יותר הוא די מעודכן, אנשים גם משרטטים לך את החצים ואת כל מה שיש

זאב אלקין:      תתפוס בן אדם בחוץ ותשאל אותו מה המדינה עושה כדי לעזור לכל המצבים המיוחדים? הוא יגיד לך אין מדינה, הכול מגזר שלישי, המדינה לא קיימת, היא קרסה

זאב אלקין:  חלק מזה זו ביקורת מוצדקת, כי גם הקצב שבו המדינה התארגנה לא היה מספק, אבל חלק זה פשוט היעדר מידע

זאב אלקין:  מה צה"ל עושה – הוא מקבל פעמיים ביום בצורה מאוד סמכותית, מסודרת, יפה וברמה גבוהה של אמון; ומה המדינה עושה – הוא לא יודע

זאב אלקין:  ואני חושב שזה פספוס גדול שבסוף פוגע באמון של הציבור במדינה בתחום של החזית הכלכלית-חברתית-אזרחית

זאב אלקין:  זה לא רק להגיע למידע ספציפי על מיצוי הזכויות שלו, אלא זו תמונה הרבה יותר כוללת

זאב אלקין:  דמות כזאת הייתה יכולה לפתור את זה

זאב אלקין:  אם אתם לא מוצאים דמות אחת, אני הייתי מציע לכם פלטפורמה אחת

זאב אלקין:  מה זאת אומרת פלטפורמה? שהציבור יידע שבשעה קבועה ביום מופיע מישהו מטעם הממשלה בסוגיה מסוימת שקשורה לסוגיות כלכליות-חברתיות-אזרחיות

זאב אלקין:  פעם אחת זה שר האוצר עם תוכנית הפיצויים, פעם אחרת זה מישהו אחר עם משהו אחר

זאב אלקין:  אולי בכל פעם דובר אחר על נושא אחר, אבל לפחות יש פלטפורמה קבועה שהציבור מחכה לה, כמו שהוא מחכה היום לדו"צ

זאב אלקין:  היום אנשים אומרים אני אדבר אתך אחרי הודעת דו"צ, אל תפריע

זאב אלקין:  זה הפך להיות חלק מלו"ז החיים של אנשים

זאב אלקין:  פעם אלו היו תוכניות טלוויזיה שידעת שאי אפשר להתקשר בשעה מסוימת כי כולם שם, עכשיו דו"צ תפס את התפקיד הזה

זאב אלקין:  גם בפלטפורמה כלכלית-אזרחית-חברתית חייב שיהיה משהו כזה שמבנה לו"ז

זאב אלקין:  אתם לא מצליחים להיסגר על בן אדם אחד כי אין מתאים או כי יש מלחמות אגו, או לא יודע מה, אז תעשו את זה בפריים קבוע ממקום קבוע, בכל פעם מישהו אחר מעדכן את הציבור בנושאים האלה

מוריה שלום: זה משהו שאנחנו עובדים עליו כרגע בשיתוף פעולה עם כלי התקשורת השונים

מוריה שלום:  אנחנו רוצים לקבל רצועה שהיא קבועה בכלל כלי התקשורת, סינדיקציות, זה לוקח זמן, אבל יש שיח בינינו על הדבר הזה

מושיק אביב: אנחנו מקווים שתהיה פריצה

מושיק אביב:  מאחדים את הקבינט – בסוף זה הדבר שמעניין את הציבור בהיבט הזה, כי בצבאי הוא מקבל מלא, מה הזכויות, בשביל זה יש קבינט חברתי, עכשיו הוא מתהווה

מושיק אביב:  היום יהיה דיון בעניין הזה, נעלה את הדבר הזה ואני מקווה שתהיה פריצה

זאב אלקין: תעדכנו אותנו, כי אני חושב שמאוד מאוד חשוב שיהיה פה שיח עם הציבור ברמת מקרו, ברמת היער ולא רק ברמת העצים

זאב אלקין:  כולל גם תשובות לתקשורת

מוריה שלום: זה לגמרי מה שאנחנו מתכננים לעשות

מוריה שלום:  מי שמכיר את התוכנית שיש בתאגיד עם ד"ר גילי תמיר, זה הפורמט שאנחנו כרגע חושבים עליו ורוצים להעלות את זה, כמובן עם אנשים בעלי סמכות שיודעים לתת תשובות

זאב אלקין: בדיוק, אבל זה צריך להיות משהו שמדינה מסתנכרנת על פיו, כמו שהיא מסתנכרנת לפי דו"צ

מושיק אביב: אם אפשר שמוריה תשלים את הנתונים

מוריה שלום: אנחנו לפ"ם

מוריה שלום:  לפ"ם הוא גוף שמבצע את כל הפרסום הממשלתי וקצת גם סמי-ממשלתי, למשל פיקוד העורף גם עובר דרכנו ברוב הפרסומים שלו

מוריה שלום:  יש לנו 35 קמפיינים עבור שירותי הממשלה למפונים ולאזרחים בכלל, מתוכם 13 מפנים למוקדים שונים, ואם לא מפנים למוקדים שונים, מפנים לאתרים שונים

מוריה שלום:  זה דגל שמושיק ואני מרימים מהיום הראשון, תכלול של כלל המוקדים, לייצר פלטפורמה אחת – אפרופו מה שדיברנו פה מקודם – שתיתן מענה לכל השאלות שיכולות להיות

זאב אלקין: יש קמפיינים שלא מופיעים בשום מקום, כי זה רק 13, לא 35

מוריה שלום: חייבים להפנות כי זה מידע לציבור, אז זה או אתר של משרד או מוקד של משרד

מוריה שלום:  יש 35 מקומות שונים

זאב אלקין: הם כולם עסוקים במידע לציבור, הם לא עסוקים ביח"צ, כל ה-35

מוריה שלום: רובם, נכון

זאב אלקין: רובם או כולם?     

מוריה שלום: רובם ככולם, נגדיר זאת כך

מוריה שלום:  אין PR

זאב אלקין: ברור שמשרד מתוחכם יכול דרך קמפיין מידע לציבור לעשות לעצמו יח"צ, וזה לגיטימי

זאב אלקין:  זה חלק מתפקידו, וזה בסדר גמור, זה חלק מהדינמיקה הארגונית

זאב אלקין:  אם הבסיס, הפשט של הדברים, זה מידע לציבור אבל הרווח שנשאר אחרי זה הוא בין השאר גם יח"צ של אותו משרד, בסדר גמור; אבל הבסיס צריך להיות – דרך אגב, אתם פה הרגולטור, אתם יכולים להגיד למשרד זה לא מתאים

מוריה שלום: נכון

מוריה שלום:  אנחנו עוצרים קמפיינים שהם PR

מוריה שלום:  אנחנו לא עושים PR

זאב אלקין: אני חושב שהזמן הזה הוא לא נכון

זאב אלקין:  אגב, מי שהתעסק בזה גם לא יגיע למטרה, כי לציבור אין שום סבלנות ל-PR עכשיו

זאב אלקין:  התחושה היא אחרת לגמרי

מוריה שלום: נכון, ויש ביקורת גדולה מאוד

זאב אלקין: מי שייעשה עכשיו קמפיין ממשלתי PR רק יחטוף על זה, כי זה לא זמן ל-PR, אנחנו במציאות אחרת

זאב אלקין:  לכן חשוב מאוד להקפיד על זה ולא לשחרר כאלה קמפיינים, זה רק יעצבן את הציבור

מוריה שלום: יש לנו ייעוץ משפטי שמלווה אותנו כל הזמן, אנחנו עוצרים קמפיינים שמתעסקים ב-PR

מוריה שלום:  זה לא קורה

מוריה שלום:  הקמפיינים שלנו הם מידע לציבור והנגשה

מוריה שלום:  יש נושאים שיש ואקום פרסומי או ואקום שיווקי, ופה נכנס מערך ההסברה שלוקח אחריות על הוואקום הזה, אפרופו מה שציינתם מקודם, כל הנושאים הכלליים, שחלקם אפילו לא יוצאים החוצה כי זה לא קשור למשרד האוצר, זה לא קשור למשרד הכלכלה

זאב אלקין: אגב, הקמפיין עם הדגל גם שייך למידע לציבור?     

מוריה שלום: הקמפיין עם הדגל שייך לנו

זאב אלקין: מידע לציבור?     

מוריה שלום: זה קשור לחוסן חברתי

מוריה שלום:  אנחנו יכולים להסביר סביב הרבה סקרים למה החוסן הוא רכיב מאוד מאוד משמעותי

מוריה שלום:  דרך אגב, יש קמפיין חוסן שעוסק במגזר הערבי, ויש קמפיין חוסן שקשור למגזר החרדי, כי הם לא יכולים להתחבר לאותו קמפיין, אפרופו אביב אלוש

מוריה שלום:  חוסן זה משהו שהוא מאוד משמעותי, וחייבים לתחזק אותו לאורך זמן

מוריה שלום:  יש שאלה שצריך לשאול, אם המדינה או לא, זו הביקורת

מוריה שלום:  אם אתם שמים לב לכל הקמפיינים, כולם משדרים חוסן באיזושהי צורה, גם של חברות מסחריות, תראו מה קורה במקבצי הפרסומות שלנו

מוריה שלום:  לפ"ם ומערך ההסברה נכנסים לוואקום, ואנחנו מתריעים על ואקום פרסומי של דברים שלא עושים איתם כלום, שאין משרד שעומד מאחוריהם ומערך ההסברה לוקח עליהם אחריות ומוציא קמפיינים

מוריה שלום:  לדוגמה, האתר הזה שאנחנו רוצים לשווק אותו כי הוא משווק את כל הזכויות של כלל המשרדים, וזה האתר שמאגד בתוכו אותן

זאב אלקין: למשל דבר מהסוג שאני שאלתי, חקיקות שכרגע עוברות בכנסת שיש להן השלכות רוחביות, ולכן אין אף משרד שאחראי

זאב אלקין:  מי מטפל בהנגשת המידע הזה לציבור?     

מושיק אביב: כל מי שמחוקק צריך להעביר לנו את המידעים

מושיק אביב:  לא מהודעה לתקשורת, צריך קשר, אם יש בכנסת, אם יש דוברי ועדה, אני לא יודע אם יש פה כזה דבר

מושיק אביב:  צריך מישהו שידאג לדבר הזה, אנחנו לא שואבים את זה מתוך צינור מסוים

מושיק אביב:  צריך לחשוב איך המידע מגיע אלינו

מושיק אביב:  הדבר הזה צריך להגיע בסוף, אנחנו במלחמה ויורים כולם

זאב אלקין: היות וכמעט כל שינוי שהמדינה רוצה לעשות בכללים רגילים נעשה דרך חקיקה, רובו לפחות, בכנסת יש כרגע חקיקה מאוד אינטנסיבית שמשנה כללי משחק לטובת קבוצות כאלה או אחרות

זאב אלקין:  אני מציע שבאופן מסודר תיזום שיח מול דובר הכנסת

זאב אלקין:  אני אעיר את זה גם לדובר הכנסת

גל כהן: יש ריכוז של כל דברי החקיקה שעוברים בוועדות, שזה משהו שאנחנו מוציאים בכל - - -     

מושיק אביב: גם אני עושה הרבה דברים במהלך היום, ואף אחד לא יודע על זה

גל כהן: עובדים על זה

גל כהן:  נעשה ריכוז

מוריה שלום: אני חושב שהמינהלת ואולי הקבינט יוציאו, עכשיו אנחנו נעבוד מולם

זאב אלקין: לא, לא

זאב אלקין:  קודם כל, המינהלת, זה לא ייגע בהרבה, כי מינהלת זה רק עוטף, ובסוף העשייה והשאלות והבעיות הן לכלל הציבור בהיקפים הרבה יותר רחבים, זה דבר אחד

זאב אלקין:  והקבינט לא יודע אף פעם מה חוקק

מושיק אביב: איך זה עובד בשגרה? איך הכנסת מהדהדת את החוקים שלה?     

זאב אלקין: הכתובת היא כזאת: יש דוברויות ועדות שמפרסמות הודעה לתקשורת, אבל אתה לא צריך לרדוף אחרי זה

זאב אלקין:  ויש דוברות הכנסת שהיא זאת שמקבלת, מן הסתם, בצורה מסודרת, מכל דוברויות הוועדות מה הסתיים ויש לה את זה

זאב אלקין:  לכן אני מציע שיהיה מערך סנכרון בין דוברות הכנסת כדוברות כנסת לבין מערך ההסברה הלאומי, כי אלו דברים שבדרך כלל הם לא משרד ספציפי, אלא זה יהיה רוחבי, רוב החקיקה היא כזאת

זאב אלקין:  ואז לפי מה שמגיע מדוברות הכנסת בצורה מסודרת – ברמה היומיומית, אסור שזה יהיה שבועי, כי פה מאוד רלוונטי

זאב אלקין:  למשל חוק דחיית המועדים, אם שילמתי על חוזה השכירות שלי, אף אחד לא יחזיר לי כסף לפי החוק, אני צריך לדעת להפעיל אותו, אם לא הפעלתי, "אכלתי אותה"

זאב אלקין:  שילמתי משכנתה, הבנק לא יחזיר לי אותה

זאב אלקין:  פה זו יכולת להרוויח ריביות, לדחות תשלום, יש זכויות שהן ממש קבלת כסף, אם לא הפעלתי, לא אקבל

זאב אלקין:  זה לא רק שפספסתי לדחות תשלום, אלא פספסתי סיוע שיכול להיות מאוד משמעותי לי

זאב אלקין:  לכן אני מציע שזה יהיה ממש ברמה היומיומית, שאתם כמערך הסברה לאומית תבחנו מה רלוונטי

זאב אלקין:  לא כל דבר שעובר פה הוא בשורה גדולה שצריך לצאת בקמפיין, ויכול להיות שיש דברים ממוקדים

זאב אלקין:  אבל היות שיש קצב חקיקה מזורז, שונה מהרגיל, שאי אפשר לעקוב אחריו וגם אין לציבור סבלנות לעקוב אחריו, שמשנה זכויות של אנשים רבים בקבוצות שונות, וחשוב מאוד להביא להם את זה מהר, בשונה מהשגרה, אני חושב שאתם צריכים לחשוב על כל דבר כזה, מהו הכלי הרלוונטי להדהוד של זה

זאב אלקין:  מה מתוך זה צריך קמפיין, ומה מתוך זה צריך קמפיין רק במגזרים מסוימים או קבוצות מסוימות, ומה מתוך זה צריך רק דחיפה תקשורתית

זאב אלקין:  יש כל מיני דרכים – אפשר להזמין כתבה בנושא מסוים וזה יהדהד הרבה יותר מכל קמפיין עם כל ההוצאות ביחד

זאב אלקין:  אם אתה נותן את זה לכלי תקשורת רלוונטי ומצליח לעניין אותו, כתבה אחת בכלי תקשורת מסוימים בפיקים של הזמן נותנת לך יותר מכל קמפיין

גל כהן: יש את הדוברות של המליאה שגם עוסקת בנושא הזה

זאב אלקין: בסדר, אבל הוא לא יכול לרדוף

זאב אלקין:  מערך ההסברה הלאומי, עם אלפי האנשים שעובדים בו, לא יכול לרדוף אחרי כל דוברות נפרדת שיש בכנסת

זאב אלקין:  צריך להיות פה מנגנון מסונכרן בין דוברות הכנסת, בין מושיק לבינכם

זאב אלקין:  אני מציע שעוד היום תקיימו שיחה

זאב אלקין:  אני חושב שלכנסת יהיה רק עניין בזה, גם לא קשה לה לעשות את זה, כי ממילא יש לה את זה

זאב אלקין:  אחר כך תדעו מה לעשות עם זה

אראל מרגלית: אם אפשר לתרום שני דברים לדיון הזה, אחד, אני מציע שבטרמינולוגיה נעשה הפרדה ברורה בין דוברות לבין הסברה, שאלו שני דברים שונים לחלוטין

אראל מרגלית:  אנחנו מערבבים הרבה פעמים, כי הדהוד למשל זה לא הסברה, זו דוברות

אראל מרגלית:  אצלנו למשל בצה"ל זה מאוד מחולק ומאוד ברור

אראל מרגלית:  הדבר השני שקורה בצה"ל זו מערכת היררכית סדורה

אראל מרגלית:  אני הייתי מפקד מחוז חיפה

אראל מרגלית:  אני לא יכול לדברר כלום ללא אישור של הדובר, ופעם שנייה, לא להסביר כלום ללא אישור של מערך ההסברה

אראל מרגלית:  אני שואל – ויודע את התשובה – האם משרד כלשהו יכול לצאת בקמפיין הסברתי כלשהו שמדריך אנשים לעשות משהו ללא אישור של מערך ההסברה הלאומי?     

זאב אלקין: התשובה היא כן

אראל מרגלית: התשובה היא ברור שכן

מושיק אביב: התשובה היא לא כרגע

זאב אלקין: איך לא?     

מוריה שלום: כל קמפיין שמגיע אלינו חייב לעבור אישור של מערך ההסברה

מושיק אביב: עכשיו, בזמן מלחמה, זה חדש

זאב אלקין: בגלל סמכויות לפ"ם

זאב אלקין:  כי אם היית שואל אותי אם אפשר לצאת לקמפיין עוקף לפ"ם - - -     

מוריה שלום: זו החלטה שהתקבלה ביום הראשון של המלחמה

אראל מרגלית: להערכתי יש קמפיינים שיוצאים

אראל מרגלית:  אחד מהקמפיינים שאני לא בטוח שהוא מסונכרן הוא למשל קמפיין של ישראל מתחמשת

אראל מרגלית:  אני לא בטוח שזה קמפיין שהוא מסונכרן, ואני חושב ששווה מאוד להדק את העניין הזה

משה גפני: אני חושב שאתה טועה, ובגדול

מוריה שלום: קמפיין ישראל מתחמשת עבר אישור של - - -     

משה גפני: אתה טועה, ובגדול

משה גפני:  זה מסונכרן, זה עבר אישור, זה מתואם

אראל מרגלית: מאה אחוז

מושיק אביב: זה מתואם, זה עבר אישור

מושיק אביב:  הייתה מחלוקת לגבי השם, והשר בעניין הזה

מושיק אביב:  הקמפיין אושר, לגבי הכותרת שלו – זה בא מהמשרד לביטחון פנים, וזה השם שנקבע על ידי השר, ישראל מתחמשת

משה גפני: שילבנו את הקמפיין של כיתות הכוננות ביחד עם החימוש של אותן כיתות כוננות

משה גפני:  אגב, זה התהליך שעבד נכון כדי למנוע אותם חימושים שהם לא דרך משטרת ישראל, וזה עובד בצורה סדורה עם הכוונה של המשטרה

משה גפני:  כל חבר כיתת כוננות נבדק, יש תהליך מסודר, וכל האירוע הזה הוא אירוע של חיזוק תחושת הביטחון בקרב הציבור, הביטחון של הקהילה

משה גפני:  אנחנו לא רוצים להיכנס לכל מיני דברים פוליטיים, ולכן אנחנו אומרים את הדברים הכי נכון שיש והכי אמיתי שיש

עידית לב זרחיה: אפשר לחזור לחוק דחיית מועדים? אני חושבת שבחקיקה תמיד יש משרד שמרכז את החקיקה ויוזם אותה, במקרה הזה, זה היה משרד המשפטים

עידית לב זרחיה:  יכול להיות שהיה יותר נכון שדווקא משרד המשפטים יתכלל, אפילו מול כל הגופים הרלוונטיים שהחקיקה הזו משפיעה עליהם, פרסום בנושא

עידית לב זרחיה:  מרכז ההסברה בטח לא יודע לרדת לרזולוציה של החקיקה הזו, שהיא מאוד מורכבת

עידית לב זרחיה:  אני יכולה להגיד מה אנחנו עשינו ברשות המיסים – לקחנו את החוק, מיפינו אותו היטב, בחרנו את מה שרלוונטי לנו, פרסמנו הודעה לציבור, אמרנו זה החוק, הוא פונה לקהלים האלה, זה מה שרלוונטי בעניין רשות המיסים, את זה אנחנו ניתן אוטומטית כי יש לנו את המידע, מידע שאנחנו לא יכולים לתת אוטומטית, אתם מוזמנים לפנות בערוצים האלה והאלה

עידית לב זרחיה:  פרסמנו אפילו מודעות בעיתונים בעניין כי היה לנו ברור שזה מידע מורכב, ואם אני אוציא הודעה לציבור, בחיים אני לא אצליח להעביר את המידע הזה עם המורכבות שלו

זאב אלקין: זו דוגמה, אבל אני לא חושב שכל גוף במדינה עשה מה שרלוונטי לחוק הזה

עידית לב זרחיה: ולכן אני אומרת שאני חושבת שדווקא משרד המשפטים היה צריך - - -     

זאב אלקין: יכול להיות שבנושא הזה של החקיקה משרד המשפטים יכול לעזור למערך ההסברה הלאומי, זה לא תמיד כך, כי אפילו הדוגמה שהבאת – זה חוק סופר מורכב, כי משרד המשפטים חוקק אותו, אבל משרד המשפטים לא האריך אותו

זאב אלקין:  מי שהאריך אותו זה שר הביטחון, והוא היה צריך הסכמה של שר המשפטים

זאב אלקין:  למשרד המשפטים אפילו לא היו תשובות איפה זה בדיוק עומד בתהליך ההארכה, כי זה נתקע בשיח בין הביטחון לאוצר עד שזה נפתר

זאב אלקין:  ולכן לא תמיד יש להם תמונה כוללת

זאב אלקין:  יש להם כל עוד שזה בתהליך הממשלתי

זאב אלקין:  ברגע שזה נורה לכנסת, מה שקורה עם זה, זה "חרב ודרב", עם החקיקה, ולא תמיד משרד המשפטים יכול להשפיע על מה שקורה פה, החוקים משתנים

זאב אלקין:      במיוחד עכשיו, תסתכלי מה קורה בנושא של הפיצוי, איך המתווה משתנה, ועד לרגע האחרון בתוך הוועדות וכן הלאה

זאב אלקין:  משרד המשפטים הרבה פעמים כבר - - -     

עידית לב זרחיה: פה למשל היוזם הוא משרד האוצר

עידית לב זרחיה:  אני יושבת בדיונים

זאב אלקין: ברור, כי כאן יש כתובת אחת מובהקת

זאב אלקין:  יש הרבה חקיקות שזה לא כך

עידית לב זרחיה: במקביל, אנחנו מקדמים כבר קמפיין כדי שנוכל להיות מוכנים כמה שיותר מוקדם עם קמפיין ברגע שזה ייצא, כי זה כל כך מורכב שצריך להנגיש את המידע הזה

זאב אלקין: נכון

זאב אלקין:  נכון

זאב אלקין:  מוריה, סיימתם?     

מוריה שלום: אם אתה רוצה, אני אתייחס לסוגיה המגזרית

מוריה שלום:  יש לנו יועץ למגזר החרדי, יועץ למגזר הערבי ויועץ למגזר דוברי הרוסית, ולפני שבועיים נכנס יועץ לדוברי האמהרית

מוריה שלום:  אנחנו מטפלים בזה היטב

מוריה שלום:  אני חושבת שהרבה מסקנות הוסקו מהקורונה, ולכן זה הדבר הראשון שיצאנו איתו לדרך כבר בתחילת הלחימה

מושיק אביב: וכולם יושבים יחד, זה חשוב

זאב אלקין: ונניח, לפני שיש הנחייה על ברירת מחדל, האם האחוזים שמופנים בקמפיינים האלה למגזרים תואמים את ההיבטים הדמוגרפיים המקצועיים?     

מוריה שלום: שוב, אנחנו צריכים איזושהי הנחייה

מוריה שלום:  המספרים מונחים על השולחן

זאב אלקין: מה קורה היום? אנחנו כבר שלושה שבועות - - -     

מושיק אביב: לא, לא בדיוק

מושיק אביב:  לא בדיוק

מוריה שלום: זה תלוי באיזה מגזר

מוריה שלום:  אבל אני כן יכולה להגיד - - -     

זאב אלקין: כי אני מקבל הרבה תלונות

זאב אלקין:  איך מגיעות התלונות? התלונות מגיעות בכמה דרכים – אחת, אזרחים של מגזר מסוים אומרים לא מדברים אתנו, זה לא מגיע אלינו, לא, לא, לא

זאב אלקין:  זו דרך אחת

זאב אלקין:  דרך שנייה הרבה פעמים מגיעה מהמדיות

זאב אלקין:  הם אומרים אנחנו מסתכלים על מה שמתפרסם, ואנחנו רואים שלא פונים אלינו, אז אנחנו שואלים למה, ואז מסבירים לנו בלפ"ם שהמשרד החליט לתקצב את המגזר בכסף קטן ולכן לא פנינו למדיה

מוריה שלום: זה בדיוק מה שקורה כרגע בלפ"ם לאורך שנים

זאב אלקין: אגב, ברור שהפלטפורמות הן אינטרסנטיות, אני לא תמים, אבל יש להן איזו תחושה של איזונים מספריים, ואז הם רואים מה קורה

זאב אלקין:  וכשאני שומע את זה מכל מיני פלטפורמות בכל מיני מגזרים, ברור לי שזה משקף כנראה בעיה, זה לא רק בגלל שהם בוכים שלא מקבלים הרבה כסף מזה, אלא יש פה בעיה מבנית; עוד פעם, אני מכיר אותה

זאב אלקין:  הרי מי שבדרך כלל מכין קמפיינים במשרדים לא קשורים לעבודה עם מגזרים, לא נציגי מגזרים, גם פחות מבינים אותם

זאב אלקין:  זה דבר אחד

זאב אלקין:  הם רואים את הישראלי הממוצע

זאב אלקין:  כאשר המגזרים כולם ביחד, אמרתי, יכול להיות שזה 50% מהאוכלוסייה

זאב אלקין:  הדבר השני שקורה הרבה פעמים – וצר לי שזה שיקול, אבל זה שיקול – בדרך כלל קמפיינים עוברים את אישורו של השר

זאב אלקין:  השר אומר: מה ייצא לי מהקמפיין של העשייה של המשרד שלי – עוד פעם, יש פה גם היבט של יח"צ ולא רק הנגשת מידע לציבור – לציבור החרדי? הם ממילא לא מצביעים לי

זאב אלקין:  מה ייצא לי מהציבור הערבי? הם ממילא לא מצבעים לי

זאב אלקין:  מה יצא לי מהציבור הרוסי? הוא בכלל לא מבין מה קורה שם

זאב אלקין:  ולכן יש לחץ לשים את עיקר המשאבים לכלי התקשורת הכלליים

זאב אלקין:  סליחה שאני שם דברים על השולחן

מוריה שלום: בסוף יוצא שלפ"ם מנהלת את המשא ומתן עבור המגזרי, זה מה שקורה כשאין הנחיה

זאב אלקין: בדיוק

זאב אלקין:  לכן יש צורך בהנחיה הזאת, כי זה לא יעבוד מעצמו

זאב אלקין:  החיים הם כאלה שבדרך כלל גורמים לא להתייחס למגזר בהתאם למשקל האמיתי שלו, ואז המדינה מפסידה פה והאזרח מפסיד

מוריה שלום: אנחנו נשמח להנחיה כזאת

זאב אלקין: זה אצלכם

זאב אלקין:  לפ"ם לא רוצה להנחות את עצמו

זאב אלקין:  אגב, אתם יכולים להנחות את עצמכם

מוריה שלום: אנחנו לא יכולים כי אין לנו סמכות לזה

מוריה שלום:  אני כן יכולה להגיד לך - - -     

זאב אלקין: יש לכם סמכות לאשר או לא לאשר קמפיין של משרד

מוריה שלום: אנחנו יכולים להמליץ – אנחנו רק בגדר גוף ממליץ – לפרסם בקרב המגזרים כך וכך

מוריה שלום:  אנחנו לא יכולים להנחות משרד לעשות את זה

זאב אלקין: יכול להיות שמערך ההסברה הלאומי צריך לתת את ההנחיה

זאב אלקין:  פיקוד העורף לא פה, יש לו משמעות גדולה להסבר לציבור

זאב אלקין:  רלי, אתה רוצה לייצג אותם, או שנתחיל עם דו"צ?     

אראל מרגלית: הם לא יגיעו כבר

אראל מרגלית:  בוא נתחיל בדו"צ, למרות שאני חושב שאת הדברים העיקריים אמרתי

אראל מרגלית:  ההסברה לציבור היא הסברה ברורה מאוד בתחומים של הצלחת חיים, זה כולל כמובן תרחישי לחימה שונים, מתארים שונים, גם תרחישים של רעידת אדמה, שלא קשור כרגע לעסק הזה

אראל מרגלית:  יש פה גופים מיומנים מאוד, מאומנים מאוד, לאורך כל השנה

אראל מרגלית:  אחד הדברים שמרכיבים את האמון זה העיסוק בזה גם בשגרה

אראל מרגלית:  כלומר, פיקוד העורף עובד מול הרשויות המקומיות, מול כל המגזר הציבורי גם בשגרה, עובד מול משרדי הממשלה בשגרה, עושה את ההכנות האלה, וגם עושה אימונים בתחום, וכן בחירום זה ברור מאוד

אראל מרגלית:  הדבר השני, מיד, בכל ערוצי התקשורת, ברגע שיש איזשהו אירוע, יש פרצוף שהוא ברור מאוד, ברור מאוד מה תכליתו, ברור מאוד מה הוא אומר, והוא הופך להיות אוטוריטה

זאב אלקין: את זה כולנו ראינו בסיפור של ההצטיידות

אראל מרגלית: בין היתר

זאב אלקין: המדינה הייתה צריכה ללמוד שזו אוטוריטה

זאב אלקין:  זה הוכיח את עצמו מעל ומעבר

אראל מרגלית: אני חושב שאין הרבה מה להוסיף על הדבר הזה

זאב אלקין: בסדר

זאב אלקין:  דו"צ

צופיה מוסקוביץ: האמת היא שבדובר צה"ל זה די ברור שהצלחנו לייצר סוג של ליין-אפ תקשורתי, שגם הציבור הרחב מכיר אותו

צופיה מוסקוביץ:  הפריסה שלנו היא גם בשטח וגם במטה

צופיה מוסקוביץ:  במטה אנחנו עובדים עם כלל הפלטפורמות – גם התקשורת המסורתית, שזה האינטרנט והרדיו, הטלוויזיה, העיתונות הכתובה, גם בהתאם למגזר; גם כל מה שנקרא הניו-מדיה והסושיאל

צופיה מוסקוביץ:  חוץ מהצהרות דובר צה"ל, שהן ברורות, יש לנו גם הודעת דובר צה"ל על כל אירוע מבצעי כזה או אחר שנשלחת בשפות הרלוונטיות, ולצערנו, הודעות על נפגעים, שאנחנו מנסים שזה לא יהיה לאורך כל היום

צופיה מוסקוביץ:  זה גם משהו שאנחנו עושים

צופיה מוסקוביץ:  יש לנו גם את מאמץ הצטרפות הכתבים לכוחות – גם הבינלאומיים, גם הישראליים, גם כתבים בערבית – שנכנסים לתוך רצועת עזה ומשדרים משם, שמתם לב לכך

זאב אלקין: כן, שמנו לב

זאב אלקין:  כל הכבוד על התעוזה, זה לא טריוויאלי, ואני חושב שזה מאוד מאוד חשוב – גם פנימה, לרמת האמון והחוסן הלאומי, וגם החוצה, לאתגרים שאיתם מתמודדים, ואיך עובדים, בניגוד לכל מיני קמפיינים שמנוהלים נגדנו

זאב אלקין:  אין כמו זה בעוצמה שלו

זאב אלקין:  אני יודע שמן הסתם, לא היה פשוט להגיע לאישור של זה, אבל כל הכבוד שזה מה שאתם עושים

צופיה מוסקוביץ: אנחנו מזמינים גם את וועדת החוץ והביטחון לבוא לביקור במערכת דובר צה"ל

צופיה מוסקוביץ:  אנחנו נשמח שתגיעו לביקור

זאב אלקין: אני חשבתי שתגידי לי משהו אחר, שאחרי שאתם מאפשרים לכתבים להגיע לעזה, אז ועדת חו"ב תוכל לבקר לפחות בפיקוד דרום ובפיקוד צפון, היא עדיין לא קיבלה אישור לעשות זאת

זאב אלקין:  אם כבר אמרת, אז אני אומר, רלי, לך, כי אתה הכתובת פה – הפער הזה זועק לשמיים

זאב אלקין:  הגענו למצב שכתבים כבר נכנסים לעזה, וועדת חוץ וביטחון עדיין לא הורשתה לקיים סיור

אראל מרגלית: אני לא מכיר את זה בכלל, אני אבדוק את העניין

אראל מרגלית:  אני ארשום את זה היום

זאב אלקין: יש בקשה בצנרת כבר חודש בערך, גם על פיקוד צפון וגם על פיקוד דרום, והיא טרם אושרה

זאב אלקין:  אני אעלה את זה היום מול הרמטכ"ל

זאב אלקין:  במסגרת ההכנות שאתה עושה, הנה שאלה שאולי לא חשבת עליה שהיא תהיה, אז היא תהיה

זאב אלקין:  בהיבט הזה, כל הכבוד לדו"צ

זאב אלקין:  אני אעיר לכם רק הערה אחת שאני מתחיל לשמוע מהציבור ביום-יומיים האחרונים

זאב אלקין:  יכול להיות שהיא לא משקפת, אבל יכול להיות שכן, כי אני נוגע בהרבה אנשים ובהרבה ציבורים

זאב אלקין:  ביום-יומיים האחרונים יש תחושה בציבור של טפיחה על השכם במה שדו"צ עושה – בצורת ההתבטאות, בסוג הכתבות שמתפרסמות, איך הכינו בהם, הכינו בהם והכינו בהם

זאב אלקין:  יש לזה ערך מסוים, לאור עוצמת המכה והפגיעה במורל הלאומי, אבל בהתחשב בזה שאנחנו מאוד רחוקים מהמשימה, ממטרת המלחמה שהקבינט שם בפני צה"ל, ויש עוד הרבה הרבה לפנינו, זה מייצר תחושה – אנשים אפילו מתחילים לשאול אותי: מה, מסיימים כבר את המבצע? כי אנחנו רואים שדו"צ מתחיל להסביר שניצחנו

זאב אלקין:  א', זה גורם לדבר הפוך, לתחושה שזה לא הניצחון שהבטיחו לנו

זאב אלקין:  ציבורית, הבטיחו לנו דבר מאוד ברור ומוגדר, ולכולם ברור שאנחנו רחוקים משם

זאב אלקין:  ב', זה לא בדיוק משקף לא את המציאות ולא איך שהצד השני תופס את מצבו

זאב אלקין:  אבל זה קשור כבר לדיון אחר

זאב אלקין:  לכן במינון מסוים, זה נכון, אבל יש תחושה שיש קצת אובר ביום-יומיים אחרונים

אראל מרגלית: למרות שדובר צה"ל, גם אתמול, בתדריך הארוך של החודש - - -     

זאב אלקין: לא, אני לא מדבר על דו"צ, אני מדבר דווקא על כל הכתבות הנלוות שעושים

אראל מרגלית: כי דו"צ אומר לאורך כל הזמן: הדרך עוד ארוכה מאוד, אנחנו ממש רחוקים עדיין

אראל מרגלית:  זה כל הזמן מסר מאוד מאוד ברור, אבל אתה צודק

מושיק אביב: אבל זה מסר שהוא מעביר כל הזמן

מושיק אביב:  הציבור יודע שיצאנו לדרך ארוכה, ואני חושב שהוא משקף את זה מצוין

זאב אלקין: ולכן המסר שאנחנו כבר ניצחנו – הגיבו לי הרבה על כתבה שהייתה היום של מפקדים בכירים בצה"ל לרמטכ"ל שהחמאס יזכור את עוצמת התמרון וכולי

זאב אלקין:  אם חמאס יהיה במצב שהוא יזכור משהו, אנחנו בבעיה, יש פה בעיה במסר

זאב אלקין:  זו הערה שקיבלתי מכל מיני כיוונים ומכל מיני פינות, אבל ככלל, רק תשבחות על עבודת הדו"צ

זאב אלקין:  זה יצר אמון ציבורי מאוד מאוד גדול, וזה מאוד חשוב

זאב אלקין:  משטרה

משה גפני: אני פינצי, ראש חטיבת הדוברות של המשטרה

משה גפני:  אני אתייחס לזירה התקשורתית של המשטרה

מושיק אביב: הוא נכנס לתפקיד - - -     

משה גפני: ב-7 באוקטובר

משה גפני:  הייתי עוזר מפכ"ל, ונכנסתי בשיא המלחמה

משה גפני:  בזירה התקשורתית אנחנו משקפים את המאמצים ואת תחומי האחריות של משטרת ישראל

משה גפני:  אני אתייחס לשתי התקופות – תקופה אחת של ה-7 באוקטובר, אותו יום ארור, עם הפעילות של המשטרה וסיפורי הגבורה, והתפקוד של משטרת ישראל

משה גפני:  בהמשך לזה, גם הנפגעים, ההרוגים, החיילים שהמשטרה שילמה

משה גפני:  המאמצים של התר"ח שנפתח כבר ב-7 באוקטובר, וריכז את כל המידע למשפחות במוקד 105, המוקד שנפתח

משה גפני:  עבודה רגישה, שהיא מאוד מאוד מורכבת ונמשכת עד היום עצם הזה לזהות את כל החללים שהגיעו לשם, עם כל המשמעות של זה

משה גפני:  החל מהזירה הקרקעית – אנחנו כל הזמן פועלים בתיאום גם עם מטה ההסברה וגם עם דובר צה"ל

משה גפני:  אתמול הייתי בביקור עם דובר צה"ל

משה גפני:  אנחנו משמרים את הסלוגן שלנו: שומרים על הבית ומנצחים יחד בחזית

משה גפני:  אני חושב שאנחנו עושים את זה בתיאום מושלם עם צה"ל

משה גפני:      המאמצים שלנו עם הכניסה הקרקעית התמקדו בנושא של המוכנות המבצעית בעורף, בבית, עם כל החשש וחיזוק תחושת הביטחון של האזרחים במדינה

משה גפני:  בתוך זה נכנס כל נושא החיבור לקהילה, הקמת כיתות הכוננות, החימוש והמוכנות המבצעית שלנו לפריסה רחבה

משה גפני:  סוגית ירי תל"מ והטיפול בזירות נפילה – גם פה, בתיאום מושלם עם פיקוד העורף, עם המסרים והמידע לציבור שמציל חיים

משה גפני:  זה ממשיך עם הנושא של הטיפול ברשתות החברתיות ובפרסומים של ההסתה, זו גם פעילות שאנחנו עושים, מאמץ מרוכז, כי יש גם מלחמה שלמה ברשת, שאנחנו מודעים לה, גם בדיונים הקודמים שלך

משה גפני:  אני אתייחס לנושא של האכיפה – יש צוות שמטפל בהסתה

זאב אלקין: בהקשר הזה אני אשאל אותך, כי אנחנו לא בדיון על אכיפה, אבל אנחנו כן בדיון של הסברה

זאב אלקין:  האם אתם עושים הסברה בציבור הערבי ישראלי על האכיפה?     

משה גפני: התשובה היא כן

זאב אלקין: האכיפה כהרתעה, כי ערך הרבה יותר גדול מהאירוע הבודד

זאב אלקין:  אם זה ייצר הרתעה, זה מה שאנחנו מנסים להשיג

משה גפני: אני אתייחס לאירוע הזה

משה גפני:  אנחנו פרסמנו להם החל משבוע שעבר את הסעיפים בחוק שמבהירים מה אסור לעשות ואיך זה נתפס מבחינת החוק

משה גפני:  היה מסר של אפס סובלנות כלפי מי שמזדהה עם האויב, וברמות השונות של תמיכה וכולי

משה גפני:  אני חושב שגם מבצעית הוכחנו את זה, עם 57 כתבי אישום שהוגשו בתוך שבועיים, כשבשנים החולפות על הסתה זה לקח הרבה יותר זמן

משה גפני:  זה מאמץ משולב, יש צוות הסתה שמתכנס עם השר לביטחון לאומי, הפרקליטות, שב"כ, ושם אנחנו מטפלים בהסתה

זאב אלקין: אני שואל דווקא על ההדהוד של המקרים שבהם עשיתם אכיפה

זאב אלקין:  בדרך כלל זה עובד הרבה יותר חזק מסתם פרסומים כלליים

זאב אלקין:  כשאנשים מתחילים לראות מישהו אחד שאני מכיר, מישהו שני שאני מכיר, מישהו שלישי שאני מכיר, הם מתחילים לחשוב

זאב אלקין:  זו אחת מהמטרות של האכיפה, לייצר את ההרתעה

משה גפני: אנחנו עושים את זה בכל הפלטפורמות, גם שלנו, יש לנו רשתות חברתיות, יש לנו מעל 90 מיליון צפיות, מחציתן במגזר הערבי

משה גפני:  הם צורכים את הפלטפורמות שלנו, ויש שם את המסרים של ההרתעה וקירוב

זאב אלקין: כי לציבור היהודי זה מגיע, השר שלכם דואג לזה לבד

משה גפני: גם לציבור הערבי זה מגיע

משה גפני:  יש לנו דוברים בשפה הערבית, ואנחנו מתרגמים את כל מה שאנחנו עושים גם לאוכלוסייה הערבית, כמו גם למגזרים האחרים שדיברת עליהם

משה גפני:  דיברנו על סוגיית הפייק-ניוז, שבימים הראשונים עוררה תבהלה בציבור, וגם שם פרסמנו את הבסיס החוקי לפעילות שאנחנו עושים, ומהדהדים את זה

משה גפני:  אני חושב שאנחנו רואים את הירידה

משה גפני:  עשינו שם מלחמה כי זה פגע גם בחוסן הלאומי, וזה ממש עורר בהלה בציבור

משה גפני:  גם שם פרסמנו, גם שם הבאנו לדין אנשים והורדנו פוסטים

משה גפני:  הסוגיה הנוספת שאנחנו מטפלים בה עכשיו - - -      

מושיק אביב: סליחה, פינצי, בעניין של פייק-ניוז, חשוב להגיד – וזה לזכות המשטרה, יש מערכת ניטור של פייק-ניוז שמתבצעת על בסיס יומיומי, גם לצה"ל, אבל המשטרה מאוד מאוד מקפידה

מושיק אביב:  ברגע שיש ברשת משהו שהציבור חשוף אליו, מיד מוציאים הודעות מה אמיתי ומה לא אמיתי עם תפוצה מאוד מאוד גדולה

זאב אלקין: ב-11

זאב אלקין: 11 כבר טיפלתם?     

משה גפני: אנחנו על זה

משה גפני:  אנחנו על זה

משה גפני:  בדקנו את המקור של הפרסום, אנחנו יודעים כבר מה המקור של הפרסום

משה גפני:  דרך אגב, זה פורסם מזמן, נדמה לי מישהו מכרמיאל, וזה היה אירוע שמנסה לשקף את מה שאותו ארור אמר, אפילו לא נזכיר את השם שלו

משה גפני:  אנחנו מנסים בתוכנית תקשורתית מלאה להוריד את זה בצורה נכונה לקרקע ולתרגם את זה

משה גפני:  אבל כמו שמושיק אמר, אין פרסום שעולה ברשת ואנחנו מנטרים אותו בסוגיית הפייק-ניוז, שאנחנו לא סוגרים מעגל מהר, כי אנחנו מבינים את המשמעות

משה גפני:  דרך אגב, זה מגיע אליך, אתה אומר שפונים אליך, זה מגיע מהאחים שלך, ישר, וזה רץ

משה גפני:  וזה מועתק

משה גפני:  זאת אומרת, יש אירועים שקורים בצפון, בתוך שנייה זה עובר לשכונה בירושלים, ומלבישים את זה על השכנה, וזה מגיע

משה גפני:  אנחנו מחכים לתשובה של חברה אזרחית שיודעת להזריק לאותה רשת חברתית סגורה את המידע שאנחנו מבינים שהוא פייק-ניוז כדי למנוע את השרשור שלה

משה גפני:      סוגיה נוספת שאנחנו מתעסקים בה היום – יצא פרסום אתמול של היועצת המשפטית לממשלה ופרקליטות המדינה – זו החקירה הלאומית, שהיא די חשובה לנו גם ברמת ההסברה - - -     

זאב אלקין: מה זאת אומרת חקירה לאומית?     

משה גפני: יש חקירה לאומית שאמורה לאגוד את כל הראיות הדיגיטליות שנאספו, בין אם זה מהמצלמות של אותם מחבלים, את הראיות להפוך את זה – בכמה מאמצים

משה גפני:  מאמץ אחד הוא אל מול המשפט, או הענישה של אותם מחבלים שנמצאים אצלנו כרגע, ואל מול הקהילה הבינלאומית

משה גפני:  אנחנו לקחנו את האירוע הזה מאוד מאוד ברצינות

משה גפני:  בנינו מודל בלהב שמרכז מול כל יישוב את כל מעשי הזוועה שהיו שם, עם כל העדויות, נדבך על נדבך, עדויות של אנשי זק"א שהיו במקום, כל הדיגיטל מסביב, העדויות של המשפחות עצמן והניצולים

משה גפני:  ננסה להרכיב תמונה לאומית, מעין יד ושם שאנחנו הולכים לתעד את כל מעשי הזוועה

משה גפני:  זו מלאכה שתיקח די הרבה זמן, אבל אנחנו שם

משה גפני:  אנחנו מבינים את החשיבות של העניין הזה

משה גפני:  זה פחות פורנזיקה, מן הסתם, כי זו הייתה זירת שואה וטבח, והפכה לזירת לחימה, ואחר כך לכל מה שקרה בכל היישובים

משה גפני:  זה מאמץ לאומי שאנחנו מטפלים בו

משה גפני:      סוגיה נוספת שהציבור נחשף אליה בעבודה מאומצת של המשטרה, וגם שם יש פרסומים - - -     

מושיק אביב: חשוב להגיד שזו יוזמה ברוכה שלהם

מושיק אביב:  הם יכלו לקחו רק את העניין בהקשר המשטרתי, אבל לקחו פעולה יותר רחבה בעניין של עדות, ניצולים ותיעוד של כל הדבר הזה

משה גפני: ואנחנו כבר מקבלים עדויות של מעשי הזוועה

זאב אלקין: אם שר המורשת לוקח לעצמו סמכויות של וא"א, אז הם לוקחים סמכויות של שר המורשת, זה משתרשר

זאב אלקין:  סיוע בתחומים שונים בממשלה אחד לשני

משה גפני: אנחנו נשארים רק בתחומי האחריות שלנו

משה גפני:  דבר נוסף שהולך להיפתח זה אתר – יש איסוף של כל הרכוש של כל הקורבנות מהדרום

משה גפני:  אנחנו מודעים לחשיבות להחזיר לכל משפחה את הפריטים שהיו, בין אם על גופות החללים, או בין אם זה נמצא בשטח

משה גפני:  נפתח מרלו"ג, גם זה באופן מהיר

משה גפני:  יהיה אתר אינטרנט שיעלה את כל הפריטים, כדי שהמשפחות של הקורבנות יזהו וייקחו חזרה

משה גפני:  חלק מהציוד כבר זוהה על ידינו באופן יזום, ודרך תחנות המשטרה ברחבי הארץ אנחנו ניזום פנייה למשפחות ונחזיר את אותו רכוש

משה גפני:  זו אופרציה גדולה, אנחנו נכנסים למאמץ הזה מתוך הבנה גם של הרגישות של האירוע הזה וגם של החשיבות

משה גפני:  בהסברה, כשאתה נכנס למקום הזה ואתה רואה את הריכוז של זוגות הנעליים, ממש ערימות של נעליים, זה מזכיר מאורעות – מי שהיה במחנות – זה משם

משה גפני:  זו זוועה, ואתה רואה את הדברים, והוצאנו אותם החוצה

משה גפני:      אם אנחנו מסכמים – אני חושב שמאמצי הדוברות, הסברה שלנו, ההנחיות והמידע לציבור, אנחנו מעל 1,800 פרסומים, עם סנטימט חיובי שהציבור מאמין בנו, ואנחנו נשמר את זה

משה גפני:  לצערי, הוכחנו בדם את העניין הזה

משה גפני:  אנחנו ערוכים לכל משימה

משה גפני:  תודה

זאב אלקין: אני רוצה במעט הזמן שנשאר לנו לשמוע את הדוברים של משרדי הממשלה האזרחיים, כי יש הרבה מאוד שאלות שעולות בתחומים האלה

זאב אלקין:  למשל, משרד החינוך אתנו? יש להם נציג? תציגי את עצמך לפרוטוקול

זאב אלקין:  אני אשמח אם תציגו את התמונה מבחינתכם, כי אני חייב להגיד שזו אחד מהתחומים שהיו בשבועות הראשונים, כי מה שקרה, פיקוד העורף קבע כללים

זאב אלקין:  את הכללים האלה בכל רשות תרגמו באופן שונה, בכל בית ספר גם באופן שונה, ולכן ההורים הסתובבו בניסיון להבין מה כן קורה ומה לא

מיטל אדרי כהן: הם קיבלו מבית הספר מידע בצורה - - -     

זאב אלקין: בדרך כלל קיבלו מידע, אף אחד לא הבין למה, כי זה לא תפקידו של בית הספר להסביר למה

זאב אלקין:  הוא אומר יהיה כך וכך וכך

זאב אלקין:  מבחינת הסבר לציבור, כדי להבין את ההיגיון – ודיברנו על זה הרבה פה בתחילת הדיון הזה – למה זה ככה? למה זה בצורה שלפעמים נראית עקומה? למה זה משתנה מיום ליום? ממה זה נובע? לא ניתן הסבר כזה, ולכן זה מייצר הרבה חוסר אמון ותחושת תסכול וכולי, למרות שלפעמים עמדו מאחורי זה שיקולים; אבל ברגע שזה לא משוקף ואין הסבר ברור ושקוף שזאת המדיניות, אלה הקשיים, כך וכך מתמודדים איתם, זה הצפי קדימה, אלה הן הגמישויות, בגלל שלנושא החינוך יש השלכות משקיות מאוד גדולות, והוא משפיע על הכול בשרשור – לפעמים מערכת החינוך משפיעה על עצמה, כי כשבמקום אחד לא פתוח גן, במקום אחר חסר מורה, כי איפה הילדים של המורה? הלכו לגן

זאב אלקין:  יש פה תמונה מאוד מאוד מורכבת, שאני חייב להגיד שמה שאני שומע מהציבור, משרד החינוך לא הצליח ליצור אמון והבנה מה קורה במערכת

זאב אלקין:  אז אני אשמח לשמוע מכם בהקשר הזה

מיטל אדרי כהן: אני מיטל אדרי כהן, אני סגנית מנהלת אגף דוברות

מיטל אדרי כהן:  ביום הראשון למלחמה, כבר ב-09:00 בבוקר הוצאנו הודעה לציבור על כך שיש מוקד סיוע רגשי לכל ההורים ולכל התלמידים, כי הבנו שיש פה אירוע שהוא קודם כל טראומה לאומית

מיטל אדרי כהן:  פתחנו את מוקד הסיוע הרגשי, ומשם הבנו את הרחשים של הציבור

מיטל אדרי כהן:  בשעה 12:00 נפתח חדר מצב, שר החינוך קיבל שם החלטה יחד עם פיקוד העורף על ביטול הלימודים

מיטל אדרי כהן:  שיקפנו את זה לציבור – בשעה 14:00 או 15:00 הוצאנו הודעה כבר ביום שבת כדי לשקף להם מה קורה קדימה

מיטל אדרי כהן:  בגלל שאנשים נמצאים בבלבול וחוסר הבנה של האירוע, התחלנו בכל יום להוציא הודעות שוטפות בתיאום עם פיקוד העורף לגבי מתכונת הלימודים

מיטל אדרי כהן:      בימים הראשונים, מראשון עד שלישי, ביטלנו את הלימודים

מיטל אדרי כהן:  רק ביום רביעי התחלנו לדבר על חזרה לשגרת למידה בחירום מרחוק

מיטל אדרי כהן:  לא למידה במסגרות, עדיין היה שלב שבו אנחנו לומדים מרחוק, ותוך כדי אנחנו מתדרכים על כל הנושא של שיח רגשי מול תלמידים, לדבר איתם על האירועים, לראות איפה כל אחד נמצא במקום הרגשי

מיטל אדרי כהן:  פלטפורמות – באילו פלטפורמות אנחנו יוצרים איתם קשר

מיטל אדרי כהן:  חלוקת מחשבים ניידים – זה חלק מהתהליך של חזרה ללמידה מרחוק

מיטל אדרי כהן:  פתיחת זירות למידה דיגיטלית בחינם כדי שהתלמידים יוכלו להתחבר דרכם ללמידה מרחוק

מיטל אדרי כהן:  עשינו רצועת שידור לתלמידים בחינוכית

מיטל אדרי כהן:  זה היה בשלב שבו עשינו חזרה ללמידה מרחוק

מיטל אדרי כהן:      החל מה-18 באוקטובר חזרנו ללמידה במסגרות בצורה הדרגתית

מיטל אדרי כהן:  פה שיקפנו שבניגוד לתקופת הקורונה שקיבלנו החלטות למרות השונות בין האזורים וחייבנו את כולם לחזור בצורה מסוימת, פה אנחנו נותנים לכל ראש רשות ולכל אגף חינוך אוטונומיה להחליט איך להחזיר, באיזו צורה להחזיר, באילו כיתות מחזירים

מיטל אדרי כהן:  כל מנהל בית ספר וכל ראש רשות בתוך הדיאלוג הזה קיבלו החלטות ושיקפו אותן להורים

מיטל אדרי כהן:  ההורים לא היו מבולבלים, פשוט הייתה שונות בין האזורים, ולכן זה תסכל אותם

מיטל אדרי כהן:  כל הורה קיבל מבית הספר: מתי הילד שלי לומד, באיזה שעות, מתי הוא נמצא מרחוק, מתי הוא נמצא פיזית בבית הספר

זאב אלקין: כלקוח של המערכת, אני חייב להגיד - - -     

מיטל אדרי כהן: זה תלוי בבית הספר

מיטל אדרי כהן:  בסוף זה בית הספר

מיטל אדרי כהן:  בית הספר עמד במשימה הזאת מול ההורים, והתסכול נבע מהשונות בין בית ספר לבית ספר

זאב אלקין: אני אגיד לך למה אנחנו מכוונים פה מבחינת תפקידנו כוועדה שעוסקת בנושא הסברה

זאב אלקין:  יש הבדל בין לדעת אם הילד שלי מחר בבוקר הולך למסגרת או לא, ולכמה שעות וכולי – שברור שהתשובות ניתנו

זאב אלקין:  לפעמים בשעת ערב מאוחרת, והמערכת הגיעה לפעמים בשעת בוקר, חצי שעה לפני שהילד צריך לצאת, אבל בסדר, לא על זה אני מדבר, לא על סיפוק המידע לציבור

זאב אלקין:  אני מדבר על השאלה למה? למה זה ככה? למה יום אחד זה ככה, ויום אחד ככה? אני לא חושב שתמצאי הרבה אנשים במדינת ישראל בקרב ההורים שמבינים למה, כי לא הייתה פעולה כזאת

זאב אלקין:  אני מכיר את המערכת לא רע, ואני יודע מה קורה פה סביב השולחן הזה בוועדת החוץ והביטחון, ולכן אני לא הורה ממוצע

זאב אלקין:  אפילו אני הייתי צריך לעשות תחקיר כדי להבין למשל מה היו השיקולים ואיך זה עבד בכל מיני מוסדות וכן הלאה

זאב אלקין:  וכשהבנתי, הבנתי שזה היה גאוני, מה שהיה נראה לי מתסכל וחסר היגיון, ואז אמרתי לעצמי כמה הורים עשו כזה תחקיר ויש להם כלים? אני יכול להרים טלפון לראש המועצה, לראש אגף חינוך

מיטל אדרי כהן: התסכול שאתה מדבר עליו נובע מחוסר האחידות בין האזורים השונים, לא מזה שבית הספר – בסוף בית הספר עמד מול - - -     

זאב אלקין: אני לא מדבר על מידע, אני מדבר על הסברה, גם על ידי משרד החינוך, וגם אחר כך, על ידי אגפי החינוך של הרשויות, אם המדיניות היא שונה

זאב אלקין:  כדי שציבור ההורים במדינת ישראל יהיה שותף להבנה – לא ברמה היומיומית, אבל שותף להבנה מה האתגרים שאיתם מתמודדים, מה ההיגיון המארגן, אפילו להעביר לרשויות למה זה נעשה, מה הציפיות, מה הצפי של המערכת, כמה זמן היא צריכה להתארגנות

זאב אלקין:  יש הרבה שאלות שאתה לא מבין למה אם אתה לא חוקר את זה ממש לעומק, וגם אז אתה לא תמיד מבין, אבל אז יש יותר סיכוי, וזו בדיוק הנקודה

זאב אלקין:  הציבור היום במדינת ישראל הוא מספיק אינטליגנטי, הוא רוצה להבין למה, הוא לא רוצה רק לדעת אם יש לימודים או אין לימודים

זאב אלקין:  הוא שואל שאלות: למה אצלי זה ככה, אצלו זה ככה, מה ההיגיון שאחרי זה

זאב אלקין:  לדעתי הרוב המוחלט של בתי הספר לא ראו בתפקידם לשתף את ההורים באתגרים ובסיבות, הם הודיעו

מיטל אדר כהן: כל ראש הרשות הודיע לציבור שלו, לקהילה שלו, למה הוא פותח, איך הוא פותח ומה היו השיקולים שלו

מיטל אדר כהן:  הם התחילו לפרסם פוסטים אחרי ההודעות של פיקוד העורף על מתכונת החזרה, הם עשו את זה בצורה הזאת

מיטל אדר כהן:  שוב, זה לקח מהקורונה, כי לשבת בירושלים ולהחליט לגבי כל האזורים, זה לא משהו שנכון לעשות

זאב אלקין: אני לא כופר בשיטה, אני רק אומר שדווקא בגלל זה, זה היה צריך להיות מלווה באיזושהי חשיבה איך מסבירים לציבור את העקרונות שסביב זה הכול בנוי, ואיך דואגים שכל רשות עושה את זה בהחלט ההחלטות הפנים רשותיות שלה

זאב אלקין:  לא רק לשחרר את זה לרשויות

מיטל אדר כהן: באתר המשרד, מה שעשינו – ידענו שאנשים מחפשים את המידע הזה שאתה מדבר עליו – הכנו דף אחיד עם כל השאלות והתשובות, יחד עם מטה ההסברה הלאומי תכללנו דפים עם כל המידע שעלה מתוך השאלות שהגיעו אלינו לאגף השירות, למה זה ככה, והסברנו את השונות הזאת בתוך דפי המידע כדי לתת להם את הלוגיקה, את הסדר המארגן

מיטל אדר כהן:  שוב, המטרה - - -     

זאב אלקין: אבל זה בנוי על מישהו שהולך להיכנס לאתר של משרד החינוך ולחפש את המידע הזה

זאב אלקין:  אני לא חושב שיש רבים כאלה

שרון ניר: זו בדיוק התקלה

שרון ניר:  זה חיפוש, זה לא מונגש

זאב אלקין: אני לא הרגשתי שהיה קמפיין מסודר של מערכת החינוך כלפי ציבור ההורים

מיטל אדר כהן: היו שני קמפיינים שעלו – קמפיין אחד עלה עם המוקד הרגשי

זאב אלקין: זה משהו אחר

מיטל אדר כהן: זה אחד הקמפיינים שעלו

מיטל אדר כהן:  הקמפיין השני היה קמפיין לגיוס מורים למרכזי המפונים

זאב אלקין: עוד פעם, זה לא קשור

מיטל אדר כהן: קמפיין לגבי הלוגיקה מאחורי ההחלטות שקיבלנו, פתחנו חדר מצב במשרד החינוך

מיטל אדר כהן:  השר, המנכ"ל, הנהלת המשרד ישבה שם, וענו על שאלות ותשובות מעיתונאים

מיטל אדר כהן:  היינו פעמיים בשבוע בשידורים חיים

מיטל אדר כהן:  גם עכשיו, פתיחת בית ספר, יש לנו שידור חי משם

מיטל אדר כהן:  כל הזמן כדי לייצר רצף להורים על ההחלטות ומה עומד מאחוריהן

מיטל אדר כהן:  יש שם גם שאלות - - -     

זאב אלקין: אני לא חושב שזה חדר לציבור

זאב אלקין:  לדעתי, זו התחושה שלי מהרבה אנשים שפגשתי וכן הלאה

זאב אלקין:  שרון, רצית להגיד משהו

שרון ניר: כן, אני רוצה להגיד משהו

שרון ניר:  תודה, אדוני היושב-ראש

שרון ניר:  קודם כל, אני רוצה להגיד שבמלחמה כשהמצב הוא כל כך דינמי וכל כך משתנה בכל נקודת זמן באופן שמותאם לצרכי הלחימה, יש חשיבות מאוד גדולה להנגשת המידע לציבור

שרון ניר:  בצבא עושים את זה מאוד מאוד מסודר, זה נקרא שעון לחימה, ובתוך שעון לחימה נכנס סוג של סטינג של דובר צה"ל שמדבר אתנו פעמיים ביום, שלוש פעמים ביום, איך שהם מחליטים

שרון ניר:  אני חושבת שכשזה נוגע לאזרחי ישראל, הדבר הזה צריך להיות מתורגם גם ליתר משרדי הממשלה שנותנים שירותים

שרון ניר:  בסוף הציבור שצורך באופן משמעותי מאוד את כל המידע – ובצדק, כי זה נוגע לשגרת החיים הלא שגרתית שלו – צריך לקבל את המידע המתעדכן בהנגשה

שרון ניר:  וזה שאת דוחפת לו כל אחד מהמשרדים – היות והאתגר שלכם הוא כל כך משתנה והצרכים כל כך משתנים, וזה מתעדכן בכל נקודת זמן – ואני לא פונה רק למשרד החינוך, אלא לכל יתר משרדי הממשלה, אני חושבת שאלו בטח דברים שנדונים במערך ההסברה הלאומי

שרון ניר:  אני חושבת שיש משמעות לאיזשהו סטינג של שעון לחימה שבו מנגישים בדחיפה את המידע לציבור, בטח בתחומים מאוד אקוטיים כמו חינוך, כמו בריאות, כמו רווחה

שרון ניר:  מה לעשות, זה כבר חודש וזה יהיה יותר, אנשים צריכים לקבל את הדברים האלה בדחיפה

שרון ניר:      בהיבט של הסברה, ככל שאנחנו נותנים מידע יותר שקוף, יותר עדכני בצורה שוטפת, ויותר מהמן, זה מייצר סוג של הורדת מפלס החרדה והלחץ ומודעות מצב

שרון ניר:  לכן זה צריך להיות אינטרס של כל הגופים להנגיש את המידע ולייצר מודעות מצב בקצה השני, שאלו האזרחים

שרון ניר:  תודה

זאב אלקין: תודה רבה

זאב אלקין:  אני אגיד משהו שהוא ספציפי יותר, אבל זו ההמלצה שלי אליכם

זאב אלקין:  אני ביקרתי לא מעט קבוצות של מפונים למיניהן

זאב אלקין:  בהתחלה היה קושי לארגן מערכת חינוך, אבל עם זה אני רואה שמצליחים להתמודד

זאב אלקין:  יש קושי עצום בחזרה של הילדים ללמוד

זאב אלקין:  אני חושב שחלק מהמטרות שאתם צריכים לשים לעצמכם הסברתית הן להחזיר את המערכת לשגרה

זאב אלקין:  יש לזה כל מיני היבטים

זאב אלקין:  קודם כל, הדבר הכי בסיסי הוא להחזיר את ילדי המפונים למערכות חינוך, גם אם הן זמניות ונבנו בנסיבות - - -     

מיטל אדר כהן: יש עכשיו טקס פתיחת בית ספר חדש למפונים מהמועצה האזורית אשכול, ומתוכם בארי

מיטל אדר כהן:  ממש עכשיו

מיטל אדר כהן:  אנחנו כל הזמן בתוך תהליך של הקמת בתי ספר חדשים והסבה של - - -     

זאב אלקין: אנחנו מדברים דיאלוג של חירשים

זאב אלקין:  אני יודע שפותחים מסגרות, אמרתי: בהתחלה זה היה חסר, ואני כשאני מבקר, אני רואה שיש יותר ויותר מסגרות

זאב אלקין:  רק כשאני שואל את מי שמארגן אותן או את מי שמתכלל את כלל הפעילות איזה אחוז מהילדים שלהערכתם נמצאים פה מגיעים למסגרות האלה? אני מקבל תשובות מאוד נמוכות – בין 5% ל-25%

זאב אלקין:  לא 50%, לא 70% ולא 80%

זאב אלקין:  זאת אומרת שיש פה כמות עצומה של ילדים, כי הזזנו אוכלוסיות עצומות

מיטל אדר כהן: 30,000 תלמידים

זאב אלקין: זה רק מלונות בטח

מיטל אדר כהן: כן

זאב אלקין: כמות המפונים הרבה יותר גדולה

מיטל אדר כהן: 200,000

ענת שחור אהרונסון: מפונים רשמית של המדינה, יש 120,000, מתוכם 90,000 במלונות

ענת שחור אהרונסון:  200,000 הם אנשים שהתפנו מטעם עצמם

זאב אלקין: אבל עדיין יש להם ילדים

ענת שחור אהרונסון: אבל הם לא צריכים להתפנות

זאב אלקין: אבל הם התפנו, זאת המציאות

מיטל אדר כהן: אבל יש נוהל של משרד החינוך

מיטל אדר כהן:  משרד החינוך הוציא נוהל לרשויות שמי שהתפנה על דעת עצמו – כלומר, לא פונה על ידי המדינה, אלא התפנה על דעת עצמו – יכול להיקלט ברשות שבה הוא שוהה באופן זמני, והוא יכול לקבל שירותי חינוך כל זמן השהות שלו

זאב אלקין: יכול – מצוין

זאב אלקין:  השאלה היא איך מביאים את ההורים ואת הילדים לחזור לשגרה, כי אני לא חושב שזה בריא – לא פסיכולוגית, לא להורים ולא לילדים – זה שבמשפחות מפונות הם לא לומדים

זאב אלקין:  זו כרגע המציאות אצל רוב המשפחות האלה

זאב אלקין:  לכן זה גם דורש סוג של קמפיין, לא חייב להיות תקשורתי בחדשות 20:00, אבל צריך לחשוב איך עושים את זה נכון

זאב אלקין:  יש כרגע אתגר גדול מאוד, וזו סוגיה הסברתית

מיטל אדר כהן: אתה אמור להשיב את האמון שלהם, זה הרבה יותר מורכב, זה לא רק עניין של קמפיין

זאב אלקין: כן, אבל זה חלק מהעניין כי החזרה ללימודים משחררת לדברים נוספים את המשפחות

זאב אלקין:  לכן זה מאוד מאוד משמעותי, זה אתגר

זאב אלקין:  זה נכון על קהילת המפונים, אלו עשרות אלפי ילדים – אני לא נכנס כרגע למספרים, תלוי איך סופרים ואת מי סופרים

זאב אלקין:  יש הרבה שהתפנו, אבל לא למלונות

זאב אלקין:  הם מאזורים מפונים, הם מקבלים מהמדינה פיצוי כספי, אבל לא למלונות

זאב אלקין:  גם זה מורכב, כי למשל באשקלון זו סוגיה גדולה, יש הרבה שקיבלו כסף אבל בפועל לא התפנו

ענת שחור אהרונסון: אין צו לאשקלון

ענת שחור אהרונסון:  אין צו לאשקלון

ענת שחור אהרונסון:  העירייה קיבלה 160 מיליון שקל בשביל לדאוג לתושבים שלה, אבל אין צו ביטחוני לאשקלון

זאב אלקין: לא, זה מורכב

זאב אלקין:  אני יודע בדיוק מה קרה באשקלון

זאב אלקין:  מוקדה אוכלוסייה, כ-70,000 איש, קצת פחות, שהוגדרה כזכאית לסיוע כספי לצרכי התפנות

זאב אלקין:  הרבה פעמים סופרים אותה כאוכלוסייה שהתפנתה

זאב אלקין:  בפועל, רוב מוחלט של האנשים האלה לקחו את הסיוע הכספי ולא התפנו

זאב אלקין:  זה תרגיל אחר שעוד ידובר בו מבחינת ההיגיון של ההחלטה הזאת

ענת שחור אהרונסון: משרד התיירות קיבל מהרווחה של עיריית אשקלון 500 משפחות לטפל בהן

זאב אלקין: זה משהו אחר, זו קבוצה למלונות, אבל הרוב המוחלט הם לא מלונות, זה סיוע כספי לפי תעודות זהות שנכנס לאנשים לחשבון הבנק בלי שום קשר לעובדת ההתפנות

זאב אלקין:  אבל לא על זה התכנסנו, זה מסוג הבאגים המוזרים במערכת שעוד ידובר בהם בבוא היום

זאב אלקין:  כרגע, כך או אחרת, יש עשרות אלפי ילדים שהתפנו וחזרתם לשגרה עוד לא התרחשה

זאב אלקין:  זו סוגיה הסברתית מול ההורים, שמשרד החינוך צריך להרים את הדגל הזה כי זה לא יקרה מעצמו

זאב אלקין:  זה לא מספיק לתת אפשרות ללמוד

זאב אלקין:  א', יש חוק חינוך חובה

זאב אלקין:  זו חובתה של המדינה לדאוג שהוא ילמד

זאב אלקין:  ילדים צוברים פערים, זה גם גורם לכל מיני בעיות אחרות, הישיבה הזאת בלי לימודים

זאב אלקין:  הם גם לא לומדים מרחוק, אלא פשוט לא לומדים

זאב אלקין:  שלא נשכח שחלק מהילדים האלה הם נפגעי קורונה, של כל הפערים הלימודיים שנוצרו שם

זאב אלקין:  כמה אפשר להתעלל באותו דור? לכן אני חושב שקמפיין כזה שינרמל כמה שיותר מהר הוא קריטי

זאב אלקין:      בהקשר הזה, זה נכון על עוד משהו, וזו גם הערה שאני מקבל מהרבה מאוד הורים

זאב אלקין:  גם במקומות שחזרו הייתה נטייה לא לחזור לשגרה

זאב אלקין:  כשזה קורה ביום-יומיים ראשונים, יש לזה היגיון, כי הילדים חזרו עם טראומות, צריך לטפל בהן, צריך לעבד אותן, גם למערכת לוקח זמן להתארגן

זאב אלקין:  אבל אנחנו כבר הרבה אחרי זה, ואני חושב שיש ערך גדול לחזרה לשגרה לימודית רגילה, כי בהרבה מאוד מסגרות עדיין חלק גדול מהזמן הולך לפעולות תומכות, פעולות חינוכיות, התנדבויות

זאב אלקין:  הדברים האלה הם טובים, אבל הם דווקא משדרים לילדים – ואפילו שומעים את זה הרבה מילדים, שאנחנו לא לומדים

זאב אלקין:  בשביל מה ללכת לבית הספר? אנחנו לא לומדים

זאב אלקין:  אנחנו משחקים, אנחנו מדברים, אנחנו מתנדבים, אבל הדבר האחרון שאנחנו עושים זה ללמוד

זאב אלקין:  ואני חושב, בוודאי אם אנחנו מדברים על מלחמה ארוכה, שלשגרה יש משמעות עצומה בחוסן הלאומי, בטח של הילדים, בטח של התחושות שלהם

זאב אלקין:  ולכן גם חושב שזה מאוד מאוד חשוב מבחינת המשרד לחשוב איך אתם מצליחים לשדר את זה גם להורים וגם לילדים, שהמערכת מנסה

מיטל אדר כהן: דווקא ההתנדבות יצרה איזושהי הבנה שהם חלק מקהילה

זאב אלקין: יש לזה ערך, זו שאלה של מינונים

מיטל אדר כהן: המינון כרגע לא משתלט על סדר היום, זה ברמה של אחת לשבוע

מיטל אדר כהן:  כרגע זאת הרמה

זאב אלקין: המינון המצטבר הוא שלא לומדים

זאב אלקין:  כשזה קורה בשבוע הראשון, סבבה, אבל כשזה קורה שבוע אחרי - - -     

מיטל אדר כהן: לא לומדים זו אמירה לא נכונה, לומדים

מיטל אדר כהן:  יש מקומות שבהם הלמידה מתמקדת יותר בהיבטים הרגשיים עדיין כי התלמידים עדיין - - -     

זאב אלקין: כשאוספים את כל הדברים האלה ביחד, זה מה שאני שומע מהרבה הורים, וגם מילדים, שהם הכי רגישים לדברים כאלה, הם יודעים לאפיין במדויק מה קורה

מיטל אדר כהן: אבל יש גם טענות הפוכות של תלמידים שהם עדיין לא מוכנים ללמידה מלאה

זאב אלקין: בוודאי

זאב אלקין:  ראית פעם תלמיד שלא ניסה להשתמש בנסיבות כדי לקבל הקלות? ברור

זאב אלקין:  ברור

זאב אלקין:  גם סטודנטים, כשיחזרו לאוניברסיטאות, את תשמעי הרבה מאוד טענות שהם צריכים את זה

זאב אלקין:  זה בסדר

זאב אלקין:  אבל דווקא הפוך, חזרה לשגרה בסוף מבנה מסגרות

מיטל אדר כהן: המטרה שלנו היא חזרה לשגרה, היא סדר יום, היא מסגרת, היא פגישה עם החברים, עם הדמות החינוכית

מיטל אדר כהן:  חד משמעית, זאת המטרה ולשם אנחנו הולכים

מיטל אדר כהן:  שוב, יש פה שונות בין האזורים, יש פה ילדים גם באזורים יותר מורכבים

מיטל אדר כהן:  למשל באזור הדרום, אנחנו יודעים שבגלל הטראומה הקשה שם, יש שם פחות - - - חד משמעית

זאב אלקין: ברור

זאב אלקין:  ברור

זאב אלקין:  זה שיש שונות, זה ברור, אני מדבר איתך על התמונה הכוללת

זאב אלקין:  משרד התיירות פה?     

ענת שחור אהרונסון: שלום, אני ענת, אני הדוברת

ענת שחור אהרונסון:  משרד התיירות נכנס למבצע פינוי בשבוע איחור אחרי תחילת המלחמה כי לא היינו מתוכננים להיות שם מלכתחילה; אבל ראינו שאנחנו יכולים לעזור בנושא של הפסקת עבודת הסוכנים שגזרו עשרות מיליוני שקלים על תיווך בשבוע, ויצרנו גם סטנדרטיזציה של השירות במלונות עבור המפונים, אחידות

ענת שחור אהרונסון:  היו ארבעה סוכנים שכל אחד נתן משהו אחר

ענת שחור אהרונסון:  אנחנו הודענו על כל הפעילויות שלנו לתקשורת, גם על הכניסה, אחר כך על ההיחלצות שלנו לסייע לעיריית קריית שמונה, שלא עמדה כל כך בהיקפים של הפינוי

ענת שחור אהרונסון:  פרסמנו את הזכויות של המפונים במלונות, מה כוללת השהות – לינה, הזנה, סדינים, מגבות, הכול

ענת שחור אהרונסון:  מעבר לפלטפורמות הרגילות והאורגניות של הודעות לעיתונות, ייזום ראיונות, פייסבוק, אתר המשרד, שאליתות – כל המידע היה זמין כל הזמן – עלינו אתמול בקמפיין על דמי המחייה ביוזמת שר התיירות, חיים כץ, שיזם את דמי המחייה בסך 200 שקל למבוגר ו-100 שקל לילד ליום, שזה יוצא סכומים מאוד נכבדים

ענת שחור אהרונסון:  אנחנו מעוניינים לעודד את המפונים לבחור באופציה הזאת מאשר להיות במלון, גם כדי להפחית את העומס במלונות, ואנחנו גם מאמינים, וכל המחקרים מראים שכשאתה יוצא לקהילה ואתה יכול לחזור לחיים רגילים – אתה מבשל לעצמך, אתה מכבס לעצמך, הכול, אנחנו רוצים לעודד את המפונים לצאת לעצמאות, להשכיר דירות

ענת שחור אהרונסון:  את זה העלינו בקמפיין ברדיו, טלוויזיה, פרינט, בקהל הכללי, וגם במגזרי – החרדי, ערבים

ענת שחור אהרונסון:  אנחנו חזק על העניין הזה, למרות שלא התכוננו מראש, אבל אנחנו מתפקדים

זאב אלקין: אם למפונה שגר במלון יש תלונה על המלון הזה, למי הוא פונה?     

ענת שחור אהרונסון: הוא אמור לפנות לרשות

ענת שחור אהרונסון:  אנחנו הקמנו חמ"ל אזרחי של משרד התיירות - - -     

זאב אלקין: שנייה

זאב אלקין:  למה לרשות, אם לקחתם אחריות מהרשויות?     

ענת שחור אהרונסון: ככה זה נקבע, משרד התיירות לא יכול לעמוד מול 120,000 איש

ענת שחור אהרונסון:  הקמנו חמ"ל בתוך המשרד, והרשות גם מכירה את התושב שלה – היא יודעת למי יש צרכים מיוחדים, למי יש בעיות מיוחדות

ענת שחור אהרונסון:  הרשות יודעת, הרשות פונה אלינו, ואנחנו מטפלים מול המלון

ענת שחור אהרונסון:  בפועל זה לא קורה, אני חייבת לציין את זה

ענת שחור אהרונסון:  בפועל, אנחנו מקבלים אלפי – בלי הגזמה – שיחות ביום בחמ"ל של אנשים פרטיים שמתקשרים אלינו, ואחרי שגמרנו את כל הפינוי – פינינו בערך 20,000 איש, אכלסנו את המלונות

ענת שחור אהרונסון:  עכשיו אנחנו בשיפור האיכות של האכלוס, צרכים מיוחדים, איחוד קהילות ודברים כאלה

ענת שחור אהרונסון:  אנחנו מזיזים אנשים בין המלונות

ענת שחור אהרונסון:  אני חייבת לציין שלא חסרים חדרים, יש עודף של למעלה מ-8,000 חדרים

זאב אלקין: 8,000?     

ענת שחור אהרונסון: 8,000

ענת שחור אהרונסון:  אתמול היו 8,300

ענת שחור אהרונסון:  כל מי שזכאי לפינוי על ידי המדינה יכול להתפנות למלונות, ויש את האופציה של דמי המחייה, ויש גם אופציה של דירות להשכרה לטווח קצר, גם הם חתמו הסכם מול החשכ"ל, אפשר להיכנס אליהן גם בלי תשלום

אראל מרגלית: מה שביעות הרצון של האנשים, היא טובה בסך הכול?     

ענת שחור אהרונסון: אנחנו לא חפים מבעיות, כמובן

ענת שחור אהרונסון:  לפעמים החמ"ל היה עמוס מאוד, אני מדברת על אלפי שיחות ביום

ענת שחור אהרונסון:  יש גם כל מיני סוגי פניות, אנחנו משתדלים להתרכז בעיקר, יש פניות כמו האוכל לא טעים לי, הילד שלי לא אוהב את המשחקייה, כל מיני דברים כאלה

ענת שחור אהרונסון:  אנחנו מתייחסים לבעיות יותר הומניטריות, אקוטיות, לפי מדיניות של איחוד קהילות

ענת שחור אהרונסון:  רמת שביעות הרצון – לא שמעתי ביקורת חריפה

ענת שחור אהרונסון:  אם אני ניזונה מהתקשורת, אנחנו, משרד התיירות, בסדר

ענת שחור אהרונסון:  אם האינדיקציה היא מהתקשורת, אז אנחנו בסדר

ענת שחור אהרונסון:  120,000 איש – ברור שיש גם לכאן וגם לכאן

זאב אלקין: בסדר גמור

זאב אלקין:  אנחנו הגענו לשעת סיום

זאב אלקין:  יש פה עוד משרדי ממשלה, אבל לא הספקנו לגעת בכולם

זאב אלקין:  כמה משפטי סיכום לדיון הזה

זאב אלקין:  אני חושב שכל הנושא הזה של הסברת פנים הוא אחד החשובים במלאכת ההסברה, כי בסוף החוסן של הציבור הישראלי והיכולת שלו לקבל כלים שהמדינה כבר החליטה עליהם, הוא מאוד משמעותי

זאב אלקין:  יש פה עדיין פערים שאני רואה, ואני פונה למערך ההסברה הלאומי, שהוא מנסה לתכלל את הנושא הזה, לנסות לקחת את זה לתשומת ליבו

זאב אלקין:  נושא אחד הוא, כמו שאמרתי, יצירת פלטפורמה אצל הציבור לקבלת תמונת מקרו על כל העשייה בתחום החברתי-אזרחי, כדי לבנות איזושהי שגרת עדכון, בדומה למה שיצר דו"צ – או מסביר לאומי, או לפחות פלטפורמה קבועה שאנשים שונים מופיעים בתוכה

זאב אלקין:  סוגית המגזרים דורשת הסדרה, דיברנו פה על המסלול, צריך לסיים את זה כמה שיותר מהר

זאב אלקין:  סוגית הנגשת תיקוני החקיקה הרלוונטיים לציבור, זה דורש הסדרה, ואת זה אני משאיר לכם לשיח מול דוברות הכנסת ובנייה של מנגנון

זאב אלקין:  אלו בעיניי כרגע הדברים המשמעותיים שעלו פה בשיח הזה כפערים

זאב אלקין:  כמובן, היערכות למציאות, אם יהיו קיצוצים במשרדים, איך לדאוג שכל הנושא של הסברה והנגשת מידע לציבור יישאר מוגן ולא ייפול קורבן בגל הזה של הקיצוצים

זאב אלקין:  תודה רבה