ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 287, 2024-01-01 00:00

אליהו (אלי) רביבו: בוקר טוב לכולם ושנה אזרחית מוצלחת

אליהו (אלי) רביבו:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים בנושא: מצב שוק ההון בכלל ובפרט לאור השלכות המלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  הדיון הוא דיון המשך לדיון המהיר שהגשתי ביחד עם חברת הכנסת אורית פרקש הכהן

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה, הרב משה גפני, על הדיון החשוב ועל אפשרות קיום המעקב לגביו

אליהו (אלי) רביבו:  מטרת הדיון היא לסייע לשוק ההון הישראלי ובכך לשפר את מצבה הכלכלי של המדינה

אליהו (אלי) רביבו:  לפני שנעבור להמשך הסקירה, להתייחסות ולעומק הדיון, אני מבקש כמנהג הוועדה, כמנהגה החשוב של הוועדה, לתת מקום ובמה לנציגת משפחות החטופים שתמשיך לבטא את הקול הכואב והמתסכל על המצב בחלוף 86 ימים

מרב לשם גונן: 	בוקר אור, אני אימא של רוני גונן שחטופה 87 יום בעזה

מרב לשם גונן:  תודה על האפשרות להיכנס לוועדה ולהשמיע את הקול

מרב לשם גונן:  אני בבוקר קמה ורואה את התמונה של רוני, אבל אני לא באמת צריכה את התמונה של רוני כדי לזכור איפה היא נמצאת או לא נמצאת

מרב לשם גונן:  אני חסרה מאוד את העובדה שפה אין שום תמונה

מרב לשם גונן:  הייתי מזמינה את הכנסת לחשוב רגע איך היא יכולה לייצר מעצמה איזו שהיא תזכורת קבועה בכל החדרים, בין כל הדגלים של מדינת ישראל שכל כך חשובה לכולנו ושעל הערכים שלה אנחנו מגדלים את הילדים שלנו

מרב לשם גונן:  הייתי מבקשת למצוא את הדרך לשים אותם פה מול העיניים, כדי לראות אותם כל בוקר, כל יום, כל היום

מרב לשם גונן:       	אני מבקשת מכל הנוכחים שקמים בבוקר, לא משנה אם חברי כנסת או לא חברי כנסת, לעשות את המעט, והמעט הוא המון עבורנו ועולם ומלואו עבור החטופים

מרב לשם גונן:  אנחנו לא ישנים בלילה, אנחנו קמים בבוקר ונכנסים ליום העבודה שלנו  - להזכיר לכולם, לדרוש מכולם לדאוג להביא את החטופים חזרה

מרב לשם גונן:  אני רוצה לבקש מכם שכשאתם קמים בבוקר, אחת המחשבות שלכם תהיה איך אתם עוזרים להביא את החטופים עכשיו

מרב לשם גונן:  עדיין יש שם אנשים בחיים, כשלצערי כמות האנשים בחיים הולכת ומתמעטת

מרב לשם גונן:  כולכם, אני מקווה, שמעתם את העדויות של השבות

מרב לשם גונן:  הייתי מזמינה לנסות לקבוע איתן פגישה אישית, שזה קצת יותר מסובך, ולהקשיב לעדויות שלהן שלא מבשרות טוב

מרב לשם גונן:       הכלכלה הישראלית תלויה באופן ישיר בביטחון שאנחנו, האזרחים, מרגישים

מרב לשם גונן:  היצרנות שלנו תלויה באיך אנחנו מרגישים, בביטחון שאנחנו מרגישים, בתעצומות שאיתן אנחנו קמים בבוקר

מרב לשם גונן:  כל עוד החטופים נמצאים שם אני לא רואה איך אנחנו חוזרים לאיזו שהיא שגרה שתאפשר לנו להיות יצרניים ב- 100%

מרב לשם גונן:  אני עצמאית, אני לא עובדת כבר שלושה חודשים

מרב לשם גונן:  אבא של רוני הוא שכיר שחזר לעבודה לפני פחות מחודש, אבל היכולת שלו להשקיע בעבודה היא נמוכה

מרב לשם גונן:  אני מניחה ומקווה שכולכם קמים עם המחשבה הזאת בבוקר, ואני מקווה שהיצרנות שלכם גבוהה הרבה יותר מאשר שלנו

מרב לשם גונן:  אני מעריכה שחלק נורא חשוב מהיכולת שלנו להתאושש כלכלית היא החזרה שלהם

מרב לשם גונן:  החזרה שלהם היא כל כך קריטית, היא מסמלת עבורנו כעם ישראל וכמדינת ישראל כל כך הרבה דברים

מרב לשם גונן:  תודה לוועדה הזאת, תודה על האפשרות להגיד את הדברים, ותודה שאתם קמים כל בוקר עם המחשבה מה אני עושה כדי להחזיר אותם עכשיו חזרה לישראל

מרב לשם גונן:  תודה לכם

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה, גברתי, על דברייך המרגשים

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא אולם הדיונים הקבוע שלי, אני רק התכבדתי לנהל פה דיון

אליהו (אלי) רביבו:  באולם הדיונים הקבוע שלי בחדר ועדת העלייה והקליטה יש על גב הקיר הראשי את תמונות החטופים עם סיפוריהם באופן מתעדכן

אליהו (אלי) רביבו:  אני ממליץ לשאר חבריי יושבי ראש הוועדות לנהוג כך

אליהו (אלי) רביבו:  עלי כאדם דתי יש חובה מוסרית גבוהה בצד האמוני, והיא להתפלל להחזרת כלל החטופים

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר כלל החטופים, כשאת דעתי הברורה והענווה ביטאתי לעניין חתימת ההסכמים עוד לפני שההסכם הראשון נחתם

אליהו (אלי) רביבו:  חשוב שנבין שכשמדובר על תהליך שחרור בני ערובה, לא מדובר בשבויים, מדובר בבני ערובה על פי כל דין בינלאומי

אליהו (אלי) רביבו:  כל שיח יהיה על כולם,  ללא שום הבדל וללא שום מעמד

אליהו (אלי) רביבו:  נישא תפילה לריבונו של עולם שיגיד די לצרותנו וישחרר את כלל בני הערובה, כדי שנוכל להתפנות למשימה ארוכת הטווח: הכנעת אויבנו, כשהראשון בתוכם הוא חמאס-דעאש

אליהו (אלי) רביבו:  גם אם אנחנו ממשיכים בשיח, השיח הוא כמובן תוך כדי כך שאל מול עינינו ועמוק בליבנו נמצאים החטופים, בני הערובה, אלה שנטבחו ונפצעו ובני משפחותיהם, וכך יהיה, בעזרת השם, עד שנשלים את המלאכה

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח לדעת אם הסעד הכלכלי שאתם מקבלים לצד הסעד המורלי והפסיכולוגי הוא בהלימה אל מול האתגרים והפסד ההכנסה וההשתכרות

מרב לשם גונן: 	תודה רבה על הדברים שלך

מרב לשם גונן:  מה שאתה אומר זה שאפשרי לתלות תזכורות לחטופים בחדרי הוועדה, ואני מצפה שזה יהיה בכל חדרי הוועדה

מרב לשם גונן:  אני חושבת שלכולנו בלב יש אמונה, שכולנו מחויבים להחזיק את האמונה הזאת חזק בלב, זו באמת אחריות עליונה, ואני מסכימה איתך לגמרי

מרב לשם גונן:         	לגבי הסעד הכלכלי, לצערי החוק שעבר הוא חלקי בלבד, הוא לא מדויק, הוא כללי מידי

מרב לשם גונן:  אנחנו מעט משפחות

מרב לשם גונן:  זה לא חוק שעכשיו צריך להתאים לכמות מאוד גדולה של אנשים, מדובר  בכמות קטנה של תושבי מדינת ישראל

מרב לשם גונן:  החוק הוא נפלא, נהדר, באמת עם כוונה טובה, אבל הוא בהחלט לא מספק

מרב לשם גונן:  אני יודעת שיש כבר תיקון לחוק

מרב לשם גונן:  הייתי מאוד מבקשת שהתיקון לחוק כן יקודם, כן יידון, כדי שנוכל בחלק הכלכלי להיות מוחזקים בצורה שהיא מאפשרת

מרב לשם גונן:  לא הגיוני שתושבי מדינת ישראל שנפגעו בצורה כל כך קשה על לא עוול בכפם, בטח בצורה כזאת שאף אחד מאיתנו לא היה מצפה, גם ייפגעו באופן כלכלי

מרב לשם גונן:  אני מודה על השאלה ומזמינה אותנו לראות איך אפשר להביא את התיקון לחוק כדי לאפשר לנו מרווח אוויר

אליהו (אלי) רביבו: צר לי שזה מה שאני שומע, אבל אני מודה לך שכדרכך את מבטאת באופן פשוט ולא מתחכם את האמת לאמיתה, באופן נהיר

אליהו (אלי) רביבו:  לגישתי, בוודאי כמרכז הקואליציה בוועדת הכספים, להבדיל מגישת מתווה הפיצויים הרוחבי בשביל לאפשר לעסקים להשאיר את הראש צף מעל המים, פה השיפוי שאתם אמורים לקבל אמור להיות מלא על מלא, בהתאם להפסד ההשתכרות ולגידול ההוצאות

אליהו (אלי) רביבו:  אני יודע שבגישתי מחזיק גם כן חברי, מקבילי, מרכז האופוזיציה בוועדת הכספים

אליהו (אלי) רביבו:  יש נושאים שאין לגביהם מחלוקת, אין לגביהם קואליציה ואופוזיציה, כולנו מאוחדים יחד כאיש אחד, בלב אחד

אליהו (אלי) רביבו:  המינימום הנדרש זה לא לתת לכם בכלל לשאול למה ואיך אפשר, אלא לתת את זה כצעד מקדים

אליהו (אלי) רביבו:  הפעימה הראשונה הייתה אמורה להיות בוסט ראשון, לא מעבר לזה

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו צריכים לדעת לתת מענה אישי ופרטני לכל משפחה ומשפחה

אליהו (אלי) רביבו:  אם יש כמה משקי בית בכל משפחה, נצטרך להתייחס ולבצע התאמה

אליהו (אלי) רביבו:  הנחיתי את אנשי לשכתי ליצור איתך קשר

אליהו (אלי) רביבו:  אני מקווה שיהיה לך זמן פנוי לפגוש אותי

אליהו (אלי) רביבו:  בכל שעה, בכל מקום, ללא שום תנאי, אני זמין וקשוב

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש שתסכימי להסתייע בכוחותיי הלא רבים אך הקיימים כדי להיות שופר נוסף שלכם בנושא הזה

אליהו (אלי) רביבו:  בקשה, חבר הכנסת ולדימיר בליאק

ולדימיר בליאק: אני חייב לציין שמיום ליום זה יותר ויותר קשה

ולדימיר בליאק:  החטופים הם לא רק של המשפחות, הם של כולם

ולדימיר בליאק:  כולנו משפחה אחת

ולדימיר בליאק:  יש מספר מטרות למלחמה הזאת, אבל אין מטרה חשובה יותר מהשבת כל החטופים, עד האחרון שבהם

ולדימיר בליאק:  אנחנו צריכים לעשות הכל כדי לקדם את זה בהקדם האפשרי, כי אנחנו שומעים את העדויות, אנחנו יודעים שאין להם זמן

ולדימיר בליאק:  זאת משימתנו הראשונה במעלה

ולדימיר בליאק:       לגבי המענה הכלכלי אני מסכים איתך לחלוטין, אין פה השלכות רוחב, יש פה קבוצה מאוד מוגדרת

ולדימיר בליאק:  החוק הרלוונטי לא נדון כאן, הוא נדון בוועדה העבודה והרווחה, אבל אני חושב שאנחנו יכולים לאחד את הכוחות של האופוזיציה והקואליציה כדי לקדם את זה

ולדימיר בליאק:  זה לא משהו מורכב

ולדימיר בליאק:  פשוט צריך להתכנס, לסגור את כל הלקונות והפינות ולהעביר

ולדימיר בליאק:  אני מאוד מקווה שנעשה את זה

אליהו (אלי) רביבו: בדרך כלל נהוג להעביר את רשות הדיבור אחרי שצוללים לעומק הדיון, אבל הואיל והנושא ששב וצף ועולה כאן הוא כל כך רגשי, עמוק ואותנטי, אני מבקש לתת את רשות הדיבור לשאר חברי הוועדה הנוספים, לחברת הכנסת מיכל שיר וחבר הכנסת אלי דלל

אליהו (אלי) רביבו:  זה המקום שאני מבקש לבטא את הערכתי ותודתי המלאה למעורבותה הכנה, השקטה והצנועה של חברת הכנסת מיכל שיר בעבודות ובפעילויות שהן בדרך כלל לא נראות למי שלא מעורב בעומק התהליכים או נחשף להם

אליהו (אלי) רביבו:  מותר לומר מקצת שבחו של אדם בפניו

אליהו (אלי) רביבו:  יש לנו מחלוקות לגבי הרבה נושאים, אבל זה נושא שאנחנו לא חלוקים עליו

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לנצל את הבמה כדי להודות לך על כך

מיכל שיר סגמן: תודה, אדוני היושב ראש, ריגשת אותי, ותודה על השאלה הכל כך רגישה שלך לאימא של רוני, למרב

מיכל שיר סגמן:  אנחנו כל הזמן שואלים על החטופים, כי פיקוח נפש והדאגה לחטופים היא הראשונה במעלה, אבל  כחברי הכנסת שמבקרים במטה החטופים ונפגשים עם המשפחות נחשפנו ללקונות בחוק

מיכל שיר סגמן:  אנחנו שומעים על משפחות של חטופים שאיבדו את הבית שלהם וישנים על הרצפה במטה החטופים, אנחנו שומעים על חובות עתק שמשפחות נכנסו אליהם

מיכל שיר סגמן:  אני עוד לא מגישה תיקון חקיקה, כי ביקשתי שיאגדו עוד לקונות שאולי אנחנו לא מודעים להן ונוכל להגיש אותן יחד, לא טיפין טיפין

מיכל שיר סגמן:  למשל, האח או האחות של החטוף לא זכאים למענק של 21,000 שקלים אם הם עד גיל 21

מיכל שיר סגמן:  זה תיקון טכני לחלוטין שלא יעלה למדינה יותר מידי כסף

מיכל שיר סגמן:  הנה תיקון חקיקה קטן שעושה הרבה מאוד דברים

מיכל שיר סגמן:  יש, למשל, את העניין של 30,000 שקלים לבית אב אבל לא כשמדובר בהורים גרושים

מיכל שיר סגמן:  אני מציעה שניקח את תיקון החקיקה שכבר עשינו, נמתין שהמשפחות יאגדו עוד כמה, ופשוט נחתים את כל חברי הכנסת מכל סיעות הבית ונגיש את זה

מיכל שיר סגמן:  אנחנו יודעים שאין כרגע חקיקה פרטית, אבל אולי - -     

אליהו (אלי) רביבו: בהסכמה ניתן

מיכל שיר סגמן: בדיוק

מיכל שיר סגמן:  אם נחתים כמות כזאת של חברי כנסת, נוכל להעביר את זה במליאה ולעשות את זה מהר

מיכל שיר סגמן:  אני שמחה על הרגישות שלך, תודה רבה

אליהו (אלי) רביבו: חבר הכנסת אלי דלל, בקשה

אליהו דלל: כמו שאתם רואים, יש פה הבנה מקצה לקצה בנושא הזה של העזרה למשפחות החטופים

אליהו דלל:  בוועדת העבודה והרווחה הנושא הזה נדון בזמנו

אליהו דלל:  גם עכשיו אנחנו יכולים להגיש, ודיברתי על זה עם חבר הכנסת בליאק, דיון מהיר בוועדת העבודה והרווחה

אליהו דלל:  חוק לא יכול לעבור ישר במליאה, צריך לנסח אותו, לקדם אותו

אליהו דלל:  זה דבר מאוד חשוב, אין לו השלכות רוחביות, ואני חושב שהמדינה יכולה לשאת בזה

אליהו דלל:  אני חושב שההצעה של אימא של רוני שבכל ועדה יהיו תמונות של חטופים זה דבר מאוד מאוד נכון

אליהו דלל:  בוועדה לזכויות הילד יישמתי את זה

אליהו דלל:  אצלי יש פלקטים של כל הילדים החטופים עד גיל 18, כאשר סימנו וי על כל אלה שחזרו

אליהו דלל:  נשארו שלושה שלא חזרו ואנחנו מצפים שכן יחזרו

אליהו (אלי) רביבו: אני אמור עכשיו לעשות מעבר חד, אבל לאמיתו של דבר זה לא מעבר חד, כי לגישתי שימוש במנועי צמיחה לכלכלה ולמשק בריא פועל וצומח הם בהכרח מתן חוסן לאומי לתושבי המדינה, שיפור אווירה ויכולת עמידה אל מול התקופה המאוד מאתגרת הזאת וגם דחיפה ועידוד הממשלה לבצע את המוטל והחובה עליה

אליהו (אלי) רביבו:        שוק ההון הוא הקטליזטור של המשק, אי הצלחתו פוגע בכלכלה

אליהו (אלי) רביבו:  חובתנו לעזור כמה שרק ניתן ולתמרץ השקעה בישראל, בוודאי ובוודאי של ישראלים

אליהו (אלי) רביבו:  מטרה נוספת שביטאתי בדיון הקודם היא הורדת מס רווחי הון כאחד ממנועי הצמיחה לכלכלה

אליהו (אלי) רביבו:       אני רוצה שנתחיל מהמסקנות של הדיון הקודם

אליהו (אלי) רביבו:  הוועדה ביקשה ממשרד האוצר ומהגופים הפיננסים להכין תכנית פעולה להתמודדות עם שוק ההון בעת הזאת, להתמודדות עם שוק ההון בעתיד הרחוק ובעתות מלחמה וחירום אם חלילה יתרגשו על מדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש מנציגי משרד האוצר להציג את התכנית שביקשנו, לאחר מכן את נציגי שוק ההון

עפר שלח: בהמשך לדיון שהתקיים לפני קצת מעל חודש שבו הוצגו נתוני שוק ההון מאז פרוץ המלחמה ולפני פרוץ המלחמה, היום בבוקר הסתכלתי על האינדיקטורים הכלכליים וראיתי שאותה תמונה שהוצגה לפני חודש רק התעצמה בחודש האחרון, השווקים הפיננסים בישראל מגלים חוסן ואיתנות, האינדיקטורים המרכזיים חזרו לרמתם עוד לפני פרוץ המלחמה

עפר שלח:  בהתייחס לדברים שלך, חבר הכנסת רביבו, אני לא רוצה להתייחס לתכנית נקודתית של האצת - -      

אליהו (אלי) רביבו: מה זאת אומרת "אני לא רוצה להתייחס"?     

עפר שלח: אנחנו סבורים שמה שצריך לעשות באופן שיטתי ומתמיד זה לקדם את שכלול שוק ההון, הרחבת התחרות והפיתוח של שוק ההון

עפר שלח:  עוד מעט גם הרגולטורים הפיננסים הרלוונטיים יציגו את הצעדים שהם יותר נקודתיים אליהם

עפר שלח:  אנחנו פועלים בנושא הזה כל העת

עפר שלח:  גם בימים אלה אנחנו עובדים על שורה של דברים שאני מאוד מקווה יגיעו בקרוב לשולחן כנסת, כשמה שמוביל אותנו זה שינויים מבניים שישכללו את שוק ההון הישראלי

עפר שלח:  דברים שנכללים במהלכים האלה: חוק האיגוח שפורסם להערות ציבור ובקרוב יגיע לוועדת שרים ולכנסת, יצור מקטע חדש בשוק ההון הישראלי וייעל את המערכת הפיננסית ויפתח אותו; תזכיר חוק הקרנות הכספיות שיעזור להנגיש את המוצר הזה שמהווה אלטרנטיבה מיטבית לחיסכון בעת הזאת; תזכיר חוק לעידוד שוק ההון עם ריבוי של צעדים שעובדים עליהם ברשות לניירות ערך כבר תקופה

אליהו (אלי) רביבו: 	הוועדה קידמה דרישת ביניים שעל הבסיס שלה נקבע הדיון היום, וגם הוצאנו לכם פנייה כתובה בסיכום הדיון הקודם

אליהו (אלי) רביבו:  הייתם אמורים להגיש מסקנות, אפילו ראשוניות, לגישה שלדעתכם אמורה לנקוט המדינה בשביל לעודד השקעות בשוק ההון, בוודאי ברוח הימים האלה

אליהו (אלי) רביבו:  מה שאני מבין מדברייך זה שהחיים שלנו תותים, שהשווקים מתקנים את עצמם תוך כדי תנועה בלי התערבות יתירה ויצירתית

אליהו (אלי) רביבו:  יש צורך במתן מענה רחב שעליו אתם עובדים ואותו תסקרו בהמשך ותצרפו תכניות בעתיד, אבל לגישתכם אין צורך להתערב בשביל להועיל כי המצב הוא באמת אידיאלי

עפר שלח: מה שאנו טוענים זה שהמענה הנדרש לרשות שוק ההון הוא מענה מבני

עפר שלח:  זה מענה שאנחנו עמלים עליו כבר תקופה ארוכה

אליהו (אלי) רביבו: שלא קשורה למלחמה

עפר שלח: אנחנו נמשיך לעמול עליו, כאשר יסודו הוא הכנסת שינויים מבניים שישכללו את המשק וירחיבו בו את התחרות

עפר שלח:  פעלנו בכך בעבר, אנחנו פועלים בכך כעת, ואנחנו נמשיך גם בעתיד לפעול תחת הנחות היסוד שמובילות אותנו

אליהו (אלי) רביבו: 	את עונה על מה שאת רוצה, לא משנה מה אני שואל

אליהו (אלי) רביבו:  התכניות שאתם עמלים עליהן הן פועל יוצא של מסקנות לטיפול רחב יותר שאינו קשור בעתות המלחמה ובהשפעותיה, זה טיפול מבני נדרש שאתם עובדים עליו, וההתייחסות שלכם להשלכות בעקבות המלחמה ובעת חירום לא נדרשת הואיל והמצב לא מושפע בעקבות המלחמה

עפר שלח: ציינת בדברי הפתיחה שלך לפני חודש שהמדדים תיקנו את עצמם, ואכן זה המצב

עפר שלח:  השוק הפיננסי גילה איתנות מרשימה בשלושת החודשים האחרונים, מה שרק מחדד את ההבנה שלנו שאנחנו צריכים להמשיך ולהתמקד בכוכבי הצפון שלנו: שכלול המשק והרחבת התחרות

אליהו (אלי) רביבו: כמה חברות הונפקו השנה בבורסה הישראלית?     

איתי בן זאב: במהלך שנת 2023 הונפקה חברת מניות אחת: IPO

אליהו (אלי) רביבו: לא שלוש?     

איתי בן זאב: אחת, שזה כמובן מספר מאוד מאוד נמוך

איתי בן זאב:  זה משקף את כל מה שעברנו בשנה החולפת

ולדימיר בליאק: כמה חברות הונפקו בשנים האחרונות?     

איתי בן זאב: הייתה לנו ב-2021 שנה מאוד חזקה, אבל היא לא מייצגת

איתי בן זאב:  אני חושב שממוצע מייצג צריך להיות בסביבות ה-20, 25 חברות

איתי בן זאב:  שוק ההון המקומי חווה שנה לא פשוטה

ולדימיר בליאק: עוד לפני המלחמה

איתי בן זאב: עוד לפני המלחמה

איתי בן זאב:  כמו שאתם אומרים, אנחנו בבואה של המשק, של החברה, והכל קשור בהכל

איתי בן זאב:  אסור לנו להסתכל רק על המספרים ולהגיד שבגלל שהשוק פה לא התרסק אז הכל טוב, זה ממש לא נכון

איתי בן זאב:  כספי החסכונות של הציבור הישראלי שהמוסדיים מנהלים בשנים האחרונות יותר ויותר מושקעים בחו"ל

איתי בן זאב:  חלק מאוד מאוד קטן מושקע פה, במדינה שלנו

איתי בן זאב:  אם המגמה הזאת תלך ותחריף, אז לילדים שלנו לא יהיה פה טוב כי לא יהיה להם ממה לחיות

איתי בן זאב:  כל חברי הוועדה פה מבינים, פועלים ומדברים, אבל אנחנו חייבים לחשוב אסטרטגיה, חייבים לחשוב על פיתוח עסקי

איתי בן זאב:  אני לא מבין למה במשך שנים לא מבטלים את האפליה בכל נושא המדדים, למה בעצם באים לגופים המוסדיים ואומרים: "אם תקנו מדד בחו"ל תוכלו לשלם עבור השירות, אם תקנו מדד בבורסה בת"א לא תוכלו", הרי זה מה שנותן תמריץ להשקעה בחו"ל

איתי בן זאב:  כמובן שיש את כל נושא המס, כשאנחנו רואים שלמעלה מעשור המס על הבורסה רק עלה, מה שבפועל לא הביא לתוצאות המצופות, זה אפילו הביא, לדעתי, לעלייה של מחירי הנדל"ן וכל מיני תופעות שקרו בחברה הישראלית

איתי בן זאב:  אני באמת מסכים שצריך, קל וחומר בתקופה הזאת, להביא, מעבר לכל מה שצוין, מעבר לכל מה שנעשה, מעבר לדברים החשובים שרשות ניירות ערך מקדמת עכשיו, דברים בשביל לראות איך אנחנו מגדילים את העוגה לרווחת כללי אזרחי המדינה

ולדימיר בליאק: 	שזה שילוב של הכלים הרגולטוריים וכלים ניסויים

מיכל שיר סגמן: ומוצרים חדשים

איתי בן זאב: נכון מאוד

אליהו (אלי) רביבו: אני תיכף רוצה להתייחס להצעת החוק שאת מנסה לקדם, אבל קודם סקירה של רשות ניירות ערך

שרה קנדלר: אנחנו בתחילת המלחמה עסקנו יותר בייצוב, ייצרנו דחיות ואורכות כדי לתת לגופים הפיננסים את הזמן ואת השהות להתארגן על הדברים, על הגשת הדוחות, על הגשת תשקיפים

שרה קנדלר:  אחר כך חזרנו לפעילות הפיקוח שלנו

שרה קנדלר:  אם שוק ההון פועל צריך גם שיהיה פיקוח, שלא איש הישר בעיניו יעשה

שרה קנדלר:  גם פרסמנו הנחיות גילוי ייעודיות לנושא המלחמה, כדי שציבור המשקיעים יקבל את כל המידע

שרה קנדלר:  עכשיו אנחנו באמת עסוקים ביום שאחרי

שרה קנדלר:  הקמנו צוותי עבודה פנימיים בתוך הרשות ויחד עם הבורסה, צוותי עבודה שאמורים להביא שורה של פתרונות לפיתוח השוק

שרה קנדלר:  זה לא סוד שגם לפני המלחמה לא הייתה לנו שנה טובה, היה את נושא העלאת הריבית, האינפלציה

שרה קנדלר:  זה לא רק מאוקטובר שראינו ששוק ההון שלנו לא במצב שהוא היה בשנים קודמות

שרה קנדלר:  אנחנו מפתחים תכניות במטרה לעודד את הפעילות בשוק ההון, לעודד מכשירים חדשים, להביא משקיעים חדשים, להביא משקיעים ישראלים שעדיין לא בבורסה ומשקיעים זרים

אליהו (אלי) רביבו: כמה זמן אתם עובדים על כזאת תכנית?      

שרה קנדלר: כמו שאמרתי, מיד אחרי שייצבנו את הדבר הקמנו את צוותי העבודה שלנו

אליהו (אלי) רביבו: מתי? כמה זמן אתם מזהים את הצורך?     

שרה קנדלר: את הצורך אנחנו מזהים עוד לפני המלחמה

אליהו (אלי) רביבו: כמה זמן?     

שרה קנדלר: לא יודעת

שרה קנדלר:  בשנה האחרונה שאנחנו עובדים על תכניות

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת, תמיד בדיעבד

אליהו (אלי) רביבו:  ללכת למלא את הימ"חים רק אחרי שפרצה המלחמה, לא להיערך מראש

שרה קנדלר:  דברים לוקחים זמן

אליהו (אלי) רביבו: לתת מענה לצורך רק שפורצת המלחמה, למרות שהצורך בהתערבות ובמתן כלים חדשים התעורר הרבה קודם

שרה קנדלר: אני לא מקבלת את הביקורת במובן זה שאנחנו כל הזמן עובדים

שרה קנדלר:  חוק האיגוח, שאנחנו עובדים עליו כבר כמה שנים כי הוא בעבודה מול הרבה גורמים ממשלתיים, פורסם עכשיו ואני מקווה שהוא יקודם

שרה קנדלר:  אלה דברים שלוקחים זמן

מיכל שיר סגמן: חוק האיגוח הוא חוק מצוין, השאלה מתי הוא מגיע

שרה קנדלר: עכשיו הוא בדיונים מאוד מאוד אינטנסיביים

שרה קנדלר:  זה בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים, עם משרד האוצר, עם בנק ישראל, עם רשות המסים

שרה קנדלר:  זה דבר לא פשוט

אילן פלטו: אין תחושת דחיפות בעניין

אליהו (אלי) רביבו: בוא נקרא לילד בשמו

אליהו (אלי) רביבו:  תפקידנו כשליחי ציבור בכל דרג ותפקיד הוא להיות עם מסוגלות לזהות תהליכים

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו לא צריכים להגיע לעברי פי פחת בשביל לזרז תהליכים שהתחילו, אנחנו לא אמורים לראות שהשוק הולך לקראת מצב מביש שבו יש חברה אחת שמונפקת בבורסה הישראלית

אילן פלטו: ונמחקו 15

אליהו (אלי) רביבו: ונמחקו 15, אל מול שווקים אחרים

אליהו (אלי) רביבו:  אם אנחנו רואים איך מגיבים שווקים אחרים, אם אנחנו רואים את קצב ההתפתחות שם, את האמון ואת מתן הכלים המאוד רחבים, אנחנו צריכים להבין שיש לנו איזה שהוא כשל

אליהו (אלי) רביבו:  חייבים לבנות צעד שיהיה מקדים לקראת מציאות שבה יש חברה אחת שמונפקת בבורסה בת"א, זו הציפייה מאיתנו, לא להגיע לצרה ורק אז להגיד: "אוקי, איך מסדרים את זה, איך נותנים מענה"

אליהו (אלי) רביבו:  להיכנס לתהליך אינטנסיבי היה צריך להיות הרבה קודם

אליהו (אלי) רביבו:  ביקשתי לקבל היום איזו שהיא התייחסות עם תכנית, כי הרי אתם עובדים על תכניות כבר הרבה מאוד זמן

אליהו (אלי) רביבו:  שימו אותה כאן, על שולחן הוועדה, כדי שנקיים דיון, כדי שנשמע את שאר השחקנים, כדי שנאיץ תהליכים בין משרדיים

אליהו (אלי) רביבו:  לא טרחתם להביא את זה

אליהו (אלי) רביבו:  ביקשתי לקבל התייחסות לעניין הפחתת מסים מרווחי שוק ההון, אבל לא קיבלתי על זה מענה עדיין

שרה קנדלר: בתזכיר שפרסמנו הבוקר, והוא כן יגיע לפה, יש ארבעה צעדים ראשונים שאנחנו חושבים שיכולים לסייע לעידוד שוק ההון להביא שחקנים חדשים, מכשירים חדשים

אליהו (אלי) רביבו: מה הם?     

שרה קנדלר: אחד מהם זה מכשיר שקוראים לו נייר ערך מסחרי, הנע"מים, שהוא מכשיר שבא להתחרות, לתת עוד אופציה לחברות, מכשיר חוב

שרה קנדלר:  היום הוא עד שנה

שרה קנדלר:  הוא אמור להתחרות במערכת הפיננסית, לתת פתרון גם לחברות וגם למשקיעים, והוא יכול להיות גם חלף פיקדון בנקאי

שרה קנדלר:  היום הנע"מ בחוק הוא רק לשנה

שרה קנדלר:  אנחנו בחקיקה מבקשים לגלגל אותו במשך עוד שנה ועוד שנה, עד חמש שנים

שרה קנדלר:  יש בו יותר שימוש בזמן האחרון, בגלל הנושא של הריבית משתמשים בו יותר

שרה קנדלר:  אנחנו חושבים שאם הוא יהיה מכשיר יותר זמין, אז יהיה יותר זול להשתמש בו

שרה קנדלר:  הם לא יצטרכו להנפיק אותו כל פעם מחדש, אלא אפשר יהיה במשך חמש שנים לגלגל את אותו מכשיר

שרה קנדלר:       מטרה נוספת היא להביא לפה יותר חברות דואליות, חברות שרשומות גם בבורסה זרה וגם - -     

אליהו (אלי) רביבו: מה עשיתם עד היום כדי להביא יותר חברות דואליות? אנחנו מכירים את המציאות העגומה שבה המצב נמצא בדיוק בקיצון השני

שרה קנדלר: אנחנו כל הזמן פועלים

שרה קנדלר:  היום יש פגישה של יושב ראש הרשות והמשנה ליועץ המשפטי עם המנכ"לים של החברות האלו בשביל לראות איך אפשר לסייע

ולדימיר בליאק: איזה חסמים יש?     

שרה קנדלר: חוק ניירות ערך בארץ קובע שאפשר להנפיק חברה רק אם יש לה סוג אחד של מניות

שרה קנדלר:  בחו"ל התפתחו בשנים האחרונות חברות שיש בהן יותר ממספר אחד של מניות

שרה קנדלר:  אנחנו רוצים להגיד שהחברות שיבואו לישראל יוכלו להגיע הגם שיש להם יותר מסוג אחד - -     

ולדימיר בליאק: מה הרציונל בלהגדיל את מספר סוגי המניות?     

שרה קנדלר: 	זה נוסף על ביצור שליטה, ומדינות אחרות מתייחסות - -     

אליהו (אלי) רביבו: רגולציה

שרה קנדלר: אנחנו נקבע כללים שונים

שרה קנדלר:  כמו שחובות הדיווח שלהן הן אותן חובות דיווח שחלות בחו"ל, כך נאפשר גם את הנושא הזה של סוגי מניות

שרה קנדלר:  מטרה נוספת היא להגביר את האנליזות

שרה קנדלר:  הבעיה בארץ היא שאין מספיק עבודת אנליזה שאמורה להגביר את הפעילות בשוק ההון

שרה קנדלר:  חלק מהבעיה נובע מחוק הייעוץ, שזה חוק שהוא קצת ארכאי, ההוראות שלו נכתבו בזמן - -      

ולדימיר בליאק:   איך אנחנו מנגישים את הייעוץ לציבור?     

שרה קנדלר: צריך לעשות הגדרה לייעוץ כללי כך שחוק הייעוץ יתייחס לא רק לייעוץ שאתה נכנס לבנק ויושב מול יועץ, אלא לאפשרויות ברשתות חברתיות

אליהו (אלי) רביבו: באמצעות דיגיטציה?     

ולדימיר בליאק: אני חושב שזו נקודה מאוד מאוד חשובה

אילן פלטו: אבל הם עובדים בצורה מאוד מאוד איטית ומסויגת

ולדימיר בליאק: זה רעיון מצוין, אנחנו רק מבקשים להגביר את הקצב

מיכל שיר סגמן: אנחנו צריכים את זה עכשיו, אנחנו צריכים את זה מהר

שרה קנדלר: והנושא הרביעי הוא קרנות אלטרנטיביות

שרה קנדלר:  לקרנות נאמנות מותר היום להשקיע רק בנכסים סחירים

שרה קנדלר:  אנחנו יודעים שבעולם יש סוגים שונים של קרנות שמאפשרות השקעות גם בניירות ערך לא סחירים, גם בנכסים לא סחירים כמו נדל"ן וסחורות

שרה קנדלר:  אנחנו חושבים שזה יאפשר לחברות אפשרויות גיוס חוב בצורה יותר טובה ויאפשר למשקיעים הרבה יותר אפשרויות השקעה

שרה קנדלר:  אלה ארבעה צעדים משמעותיים מאוד, וזו רק ההתחלה

שרה קנדלר:  אנחנו עובדים על עוד דברים שייקחו קצת יותר זמן, כאשר חלק מהם הם בצוותי עבודה משותפים

אליהו (אלי) רביבו:     עד כמה קיימים מודלים שתומכים בתכנית ארבעת השלבים שהצגת כרגע?     

שרה קנדלר: הרבה מהדברים האלה נועדו להשוות אותנו למדינות העולם

אליהו (אלי) רביבו: מתי התכנית הזאת יוצאת לשווקים?     

שרה קנדלר: כמה שיותר מהר

אליהו (אלי) רביבו: "כמה שיותר מהר" זה להגיד שאתם לא רוצים להתחייב

שרה קנדלר: עכשיו זה תלוי בהליכים הממשלתיים ובכנסת

שרה קנדלר:  כשזה יגיע לוועדה, שימו את זה על השולחן ברגע שאפשר

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח לשמוע מאיגוד החברות הציבוריות מה ניתן לעשות כדי שכמות ההנפקות תעלה מעבר לרף הכל כך נמוך של אחד בשנה

אילן פלטו: הלחץ שלכם פה מזרז - -     

אליהו (אלי) רביבו: כנראה לא מספיק לחץ שמזרז

מיכל שיר סגמן: אני חברה בוועדת כספים חמש שנים

מיכל שיר סגמן:  אנחנו בדיון הזה, ממה שאני זוכרת, לפחות שנתיים

אילן פלטו: כל הכבוד לוועדת כספים, זה קצת דוחף את רשויות הממשלה לעבוד קצת יותר מהר

אילן פלטו:  אנחנו לא נגד שום רעיון או נושא שמקדם את שוק ההון

אילן פלטו:  אנחנו מברכים על התזכיר שפורסם היום בבוקר בנושא, אבל ייקח עוד הרבה זמן עד שהוא יגיע לפה, יש לו תהליך ארוך של חודשים לעבור - הערות ציבור, ועדת שרים

אילן פלטו:  יש עוד רשימה ארוכה מאוד של נושאים, נקודות והקלות שדיברנו עם רשות ניירות ערך ומשרד האוצר שלא נמצאים פה ובאמת באים לעזור לחברות ציבוריות

אליהו (אלי) רביבו: מה גישתכם לקיום שולחן עגול כדי שתוכלו להפרות בו רעיונות ולתת מענים אידיאליים? יהיה לכם מי שידברר את זה, ינגיש את זה?     

אילן פלטו: אני בעד כל סוג של הידברות ושולחן עגול

אליהו (אלי) רביבו: רשות ניירות ערך איתכם?     

אילן פלטו: יש לנו גישה גם לרשות ניירות ערך וגם למשרד האוצר, הם שומעים את הבקשות שלנו, אבל צריך לדחוף אותן יותר

אילן פלטו:  יש היום רשימה ארוכה של הקלות ברגולציה לחברות ציבוריות שהכינו בעבר רשות ניירות ערך, משרד המשפטים ומשרד האוצר, רק ייעדו אותן לבורסה המשנית או הבורסה החלופית שלא קמה

אילן פלטו:  קחו את כל הרשימה הזאת, שכבר עברה בקרה של כל הגורמים ברשות ניירות ערך, במשרד האוצר ובמשרד המשפטים, ותחילו אותה על החברות בבורסה בתל אביב

אליהו (אלי) רביבו:   אתה יכול לשלוח לי את הרשימה הזאת?     

אילן פלטו: בוודאי, היא קיימת

אילן פלטו:  בואו נתחיל בזה

אילן פלטו:  יש עוד רשימה לא קטנה של נושאים

אילן פלטו:  מעבר לנושא הגדול של מס רווחי הון שפה הוועדה נכנסת לשיקולים מקרו כלכליים של מיסוי וכדומה, דיברנו בפעם הקודמת גם על נושא יותר קטן – הכרה בהוצאות הנפקה של חברות ציבוריות, שגם את זה צריך לקדם

אילן פלטו:  גם בנושא של החברות הדואליות יש נושאים שדיברנו עליהם

אילן פלטו:  הם אמנם נמצאים במגרש של רשות שוק ההון, אבל אפשר לקדם אותם, אולי להכניס אותם לנושא הזה

אילן פלטו:  יש עוד רשימה ארוכה של נושאים שהאנשים באוצר יודעים עליהם, רק צריך לדחוף אותם

אליהו (אלי) רביבו:   ועדיין אני אומר, גישה זה דבר שהוא הכרחי, אבל לקיים דיונים סביב שולחן עגול עם שאיפה להגיע להבנות, להפרות רעיונות ולהגביר מציאת כלים שיהיו מחוללי תמורה, אני חושב שזה דבר שהוא נכון, אפילו הכרחי

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח לדעת מה עמדתכם לעניין שולחן עגול

אליהו (אלי) רביבו:  אני עשיתי את זה כבר בכמה הזדמנויות בתקופה האחרונה

אליהו (אלי) רביבו:  התהליך הזה נושא פירות לא מבוטלים

שרה קנדלר: לנו יש שיח עם אילן ועם איגוד החברות הציבוריות כל הזמן, ואני חושבת שגם אילן העיד על זה

שרה קנדלר:  אנחנו עושים שולחנות עגולים לנושאים מסוימים כל הזמן, זה לא משהו שאנחנו לא עושים ולא מוכנים לעשות

אילן פלטו: שיח יש

שרה קנדלר: שיח מתקיים, גם אם לא כל העמדות מתקבלות

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לנציג איגוד בתי השקעות, עו"ד נמרוד

אליהו (אלי) רביבו:  עוד מעט אני ארצה לדעת על התכנית ועל ההצעה שאני מנסה לקדם עם חבר הכנסת בליאק, וגם מה עמדת הרשויות לעניין הצעת החוק של חשבון השקעה

נמרוד ספיר: כמו ששמעת מהנציגים של משרד האוצר, התכניות של רשות ניירות ערך הן תכניות יפות וטובות שאני מקווה שיתקדמו, אבל זה מאוד תלוי בוועדה

נמרוד ספיר:  יש לנו הערות לחלק מהצעדים, אבל סך הכל אלה צעדים חשובים לפיתוח השוק

נמרוד ספיר:  סך הכל אומרים לך, אדוני היושב ראש, שאין בעיה, שאין בעיה שהבורסה עשתה ביצועי חסר משמעותיים ביחס לעולם בשנה האחרונה, שאין בעיה שבגלל שהעלו את מס רווחי הון לפני 11 שנים וביטלו את קופות הגמל ב-2008 מחירי הנדל"ן קפצו

נמרוד ספיר:  למה מחירי הנדל"ן קפצו? הם קפצו בגלל הריבית וגם בגלל שלאנשים לא היה איפה להשקיע

נמרוד ספיר:  אנשים חיפשו מקומות אחרים להשקיע, לכן מחירי הנדל"ן עלו

נמרוד ספיר:       אני עבדתי שנים באוצר

נמרוד ספיר:  אין איזו חשיבה שעכשיו יוצאת מהקופסה כדי לראות איך משתמשים בשוק ההון כמו שקורה בכל מדינות העולם כדי לקדם את הכלכלה

נמרוד ספיר:  לא בכדי גם הנשיא טראמפ וגם הנשיא ביידן מדברים על הבורסות, ולא בכדי הדבר הזה נמצא במרכז תשומת הלב של שרי האוצר בעולם

נמרוד ספיר:  פה כאילו התחושה היא שהכל בסדר, שנעים ששוק ההון קצת מדשדש

נמרוד ספיר:  פעם היו לנו את קופות הגמל ולא היה מס רווחי הון

נמרוד ספיר:  המדינה הולכת לשנה פיסקלית קשה, אני לא מתכחש לזה, כי יצטרכו פה תקציב, כי יהיו פה צרכים של שיקום אדירים

נמרוד ספיר:  העלאת מס רווחי הון לפני 10 שנים לא הביאה בהכרח לעליית הגבייה - להיפך

נמרוד ספיר:  לא כל החוכמה נמצאת אצלי, אבל לא ראיתי עבודה אחת שבודקת את הדברים האלה ברשות המסים ובמשרד האוצר

נמרוד ספיר:  יכול להיות שאני טועה, אולי זה כן העלה, אולי יראו לי איזו שהיא נוסחה שזה כן העלה, אבל לדעתי לא, לדעתי זה הפחית את הגבייה

נמרוד ספיר:  בהחלט יכול להיות שזה מה שקרה פה, מה גם שנוצרו פה השלכות רוחב קשות, אם על הנדל"ן ואם על זה שהייתה רק הנפקה אחת בשנה שעברה

נמרוד ספיר:   אין שום חשיבה על זה ששוק הון מתפקד ובורסה חזקה הם בסוף רכיב חשוב בכלכלה חזקה ומתפקדת

נמרוד ספיר:       אנחנו נמצאים בפני שנה קשה שבה המדינה תצטרך לגייס כסף בשווקים

נמרוד ספיר:  מי המממן של הכסף הזה? המממן זה בין היתר קרנות הפנסיה

נמרוד ספיר:  הדבר האחרון שצריך לעשות, וראיתי אזהרות בעניין הזה בעיתונים, זה שמישהו יתערב בשיקולי ההשקעה של מנהלי ההשקעות, של הגופים המוסדיים

נמרוד ספיר:  הם צריכים להביא את מקסימום התשואה לעמיתים שלהם, בין אם זה בישראל, בין אם זה בפינלנד, בין אם זה במקסיקו

נמרוד ספיר:  מצד שני, כמו שאמר פה גם מנכ"ל הבורסה, אתה לא צריך לעוות את שיקול הדעת שלהם בכיוון השני

נמרוד ספיר:  היום יש להם קנס אם הם משקיעים במדדים ישראלים אבל אין להם קנס כאשר הם משקיעים במדדים זרים

נמרוד ספיר:  איפה ההיגיון? צריך לייצר להם איזו שהיא תמונה שווה, כדי שיבוא מנהל ההשקעות מנוטרל מכל השיקולים

נמרוד ספיר:  הוא צריך לבוא ולקבל את ההחלטה איפה השקל יביא את התשואה הכי גבוהה לחוסך

נמרוד ספיר:  יש תפקיד מאוד חשוב לוועדת הכספים כשהיא העלתה את הנושא הזה בחודש האחרון לסדר היום

נמרוד ספיר:  צריך לקיים דיון אמיתי, כי לא בטוח שלמשרד האוצר יש את היכולת לבוא ולבחון באמת - -     

אליהו (אלי) רביבו: או רצון

נמרוד ספיר: אני חושב שמשרד האוצר רוצה לעשות טוב, רק הוא פשוט לא חושב שיש בעיה

נמרוד ספיר:  אני חושב שהוא טועה בעניין הזה

אליהו (אלי) רביבו: אני חושב כמוך

אליהו (אלי) רביבו:  אני חלילה לא חושד בכוונותיהם, אבל לפי דעתי הם מחזיקים באיזו שהיא קונספציה שאולי כדאי לעודד אותם להשתחרר ממנה

אליהו (אלי) רביבו:  חברת הכנסת שיר, הגשת הצעת חוק בנוגע לחשבון השקעה

אליהו (אלי) רביבו:  הגשת את זה יחד עם חבר הכנסת דן אילוז ועם חבר הכנסת יצחק קרויזר

מיכל שיר סגמן: הגישו עוד לפניי חברי כנסת

מיכל שיר סגמן:  זאת הצעת חוק שמנסים להחיל כבר הרבה מאוד שנים

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח לדעת מה עמדת הרשויות לעניין הצעת החוק

עפר שלח: בסוף, בין אם זה חשבון השקעה ובין אם זה הורדת מס רווחי ההון בבורסה, הצעדים הם עם אותו היגיון מסדר, שהוא הפחתת שיעורי המס או הרחבת הפטורים ממס על השקעה בבורסה הישראלית

עפר שלח:  הנקודה הראשונה שאולי לפעמים מתפספסת וחשוב להבין אותה - שבסוף מרבית השקעות הציבור נעשות במכשירים שבפועל המיסוי עליהם הוא אפס, בעיקר כשאנחנו מדברים על משקי בית מהמעמד הבינוני שרוב ההשקעות שלהם מופנות למכשירי הפנסיה, לקרנות ההשתלמות, לקופות גמל להשקעה

מיכל שיר סגמן: כמה כסף מזומן שוכב בפיקדונות עם אפס - -?     

אליהו (אלי) רביבו: 400 מיליארד

מיכל שיר סגמן: כאבן שאין לה הופכין

עפר שלח: הצעד שהתייחסנו אליו בתחילת הדברים, של תזכיר החוק לקרנות כספיות, נועד בין היתר לתת מענה לצורך הזה

עפר שלח:  אנחנו כופרים בתפיסה שרק הרחבה של הטבות מס יכולה לתת מענה למשק הישראלי ולשוק ההון הישראלי - נהפוך הוא

ולדימיר בליאק: אני חושב שלא טענו שרק

עפר שלח: אנחנו מקדמים צעדים של שינויים מבניים שישכללו את השוק, שיעניקו מוצרי חיסכון והשקעה טובים ונכונים לציבור

אליהו (אלי) רביבו: על פי מבחן התוצאה זה לא כל כך תופס, נכון?     

עפר שלח: מדוע?     

אליהו (אלי) רביבו: כי אם את מודעת לעובדה שעל סמך נתוני עקומת לאופר אין באמת עלייה בגבייה ממסים כתוצאה מרווחי שוק ההון, ואם את יודעת שיש 400 מיליארד ששוכבים בחשבונות הבנקים שלא משמשים לטובת הנעת הכלכלה, ואם את יודעת שאחוז ההנפקות בעולם גבוה משמעותית יותר אל מול הכמעט אפס השקעות וצמיחה והנפקות בבורסה בישראל, משמע שהכלים שאתם מציעים ומעודדים הם לא באמת תשואתיים, הם לא באמת מגרים את הציבור להניע את הכלכלה

אליהו (אלי) רביבו:  אם אנחנו רוצים להסתכל על מצבור נתונים, נצטרך לנסות להבין תוצאה של מה הם ולראות איך אנחנו מייעלים ומתקנים תוך כדי תנועה

אליהו (אלי) רביבו:  אם לא, אז בוא נמשיך עם איזו שהיא אפיזודה שנמשיך להישאר בה ונגיד שאנחנו בכל זאת מעודדים

עפר שלח:   חבר הכנסת רביבו, התייחסת לעקומת לאופר

אליהו (אלי) רביבו: אי אפשר שלא

עפר שלח: אני לא מכירה שום עבודה כלכלית על כך שמיסוי רווחי הון בבנקים נמצא בצד הימני של עקומת לאופר ועל כך שהורדת המיסוי תביא לעליית הגבייה

עפר שלח:  גם משיחה שערכתי עם מינהל הכנסות המדינה - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח שגם פרופסור טרכטנברג ציפה לראות שינוי במדד בעקבות המלצות הוועדה שלו, נכון? משהו שלא לקח בחשבון שיהיה מדד השוואתי

עפר שלח: הנתונים שאני מכירה מעידים על כך שהעלאת מס רווחי הון בשנת 2012 הובילה לעליית גבייה ממוצעת של 1

עפר שלח: 3 מיליארד ₪ בשנה

אליהו (אלי) רביבו: בואי נבדוק את זה על סמך 11 שנים

עפר שלח: מדובר בעדות שמעידה שאנחנו נמצאים בקצה השמאלי של העקומה

אליהו (אלי) רביבו: בואי נבדוק את ההשלכה על יוקר הדיור ורק אז נדע

אליהו (אלי) רביבו:  אי אפשר לבחון את זה באופן סלקטיבי

אילן פלטו: הייתה עבודה של בנק ישראל שהראתה - -     

נמרוד ספיר: הייתה עבודה הפוכה

עפר שלח: הנתונים שאני מכירה מראים שהמהלך שנעשה בעקבות ועדת טרכטנברג הובילו לעליית הגבייה

עפר שלח:  אני לא כופרת בעובדה שיש כאן דיון אקדמי סבוך

מיכל שיר סגמן: אנחנו בדיון לא סבוך ולא אקדמי כבר במשך שנתיים, כולל ישיבות שערכנו מחוץ לוועדה

מיכל שיר סגמן:  אנחנו עדיין ממתינים מהדיונים הקודמים לאיזו שהיא אסמכתא על כך שזה לא יכול לעבוד, שזה לא עובד, שזה יוביל להפסדים

מיכל שיר סגמן:  תביאו הוכחות, תביאו משהו

מיכל שיר סגמן:  אני במשך שנתיים רודפת אחרי האוצר כדי לקבל איזה שהוא נייר, איזה משהו שמראה לי שאני טועה, אבל טרם קרה

אליהו (אלי) רביבו: מכבדת אותנו בנוכחותה פרופסור הדס גלנדר שעשתה עבודת מטה וחריש עמוק בנושא

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח לשמוע את ההתייחסות

הדס גלנדר: תודה רבה, לכבוד הוא לי

הדס גלנדר:  אני רוצה להתייחס לנקודת המיסוי והשפעתו

הדס גלנדר:  יש פה תמימות דעים לגבי המשמעות והחשיבות של הבורסה ושוק ההון בישראל כמנוע לכלכלה, על זה אין ויכוח

הדס גלנדר:  ב-2015, שזה לפחות המחקר שאני מכירה שהוזכר פה, במחקר שנעשה בבנק ישראל נמצא שלא הייתה עליה בגבייה כתוצאה מההגדלה או העלאה בשיעור מס רווח הון

הדס גלנדר:  היקף הגבייה הוא פונקציה של בסיס המס, שזה סך כל הרווחים החייבים במס כפול שיעור המס

הדס גלנדר:  אפשר להגדיל את שיעור המס, אבל מה שעשתה ההגדלה בשיעור המס זה הקטנת בסיס המס, מה שאומר פחות השקעות בשל המחיר היקר יותר בעת המימוש

אליהו (אלי) רביבו: יש עוד נתון שחייבים לקחת אותו בחשבון, הוא מצרפי, וזה מדד כניסת משקיעים חדשים תוך כדי אותה תקופה

אליהו (אלי) רביבו:  אלה שני פרמטרים שבשניהם יש סימן מאוד ברור לאן זה לוקח אותנו

הדס גלנדר: חד משמעית

הדס גלנדר:  הקשר הישיר בין הפחתת מיסוי לבין אטרקטיביות של השקעה הוא משהו שלא צריך יותר מידי פילוסופיה כדי להבין אותו

הדס גלנדר:  הפועל היוצא הוא שאנחנו רוצים לעודד משקיעים שישקיעו את כספם בשוק ההון בישראל

הדס גלנדר:  החברות עצמן, והוזכרה פה האינפלציה ועליית הריבית, קורעות תחת נטל הוצאות המימון

הדס גלנדר:  הוצאות מימון על חברות זה נטל מאוד משמעותי שמשורשר לנושא הגבייה

הדס גלנדר:  ככל שהוצאות המימון עולות והחלק מתוך הרווח התפעולי מופנה למימון, כך גם נשארת לי פחות הכנסה חייבת

הדס גלנדר:  יש פה גם השפעה עקיפה דרך העובדה שיש יותר הוצאות מימון

הדס גלנדר:  היכולת לגייס הון עצמי על ידי העובדה שמשקיעים יסבו את כספם להשקעות במניות, תשפר את היציבות של החברות האלו, תשפר את מבנה ההון שלהן, תקטין את הוצאות המימון

הדס גלנדר:  ההשפעה היא השפעה משמעותית ומצטברת מבחינה תעסוקתית, מבחינת צמיחה

הדס גלנדר:  המאמר שכתבתי ב-2017 חי, נוכח, קיים ועדיין רלוונטי

אליהו (אלי) רביבו: הוא פועל יוצא של מסקנות בעקבות נתונים מאז 2012, והוא גם שריר וקיים מאז 2017

אליהו (אלי) רביבו:  זו איזו שהיא תחנת אמצע שאמורה להוות כברומטר לתגובת השווקים אל מול ההשתה של - -     

הדס גלנדר: הוזכר פה נושא הדיור

הדס גלנדר:  הרי יש פטור עד תקרה מסוימת מהכנסות משכר דירה - כלומר, יצרו ערוץ השקעה אלטרנטיבי לשוק ההון שכן מעניק איזו שהיא הקלה במיסוי

הדס גלנדר:  זאת הייתה אחת הסיבות שההשקעות הופנו לשם, מה שהשפיע באופן משורשר גם על העלאת מחירי הדיור

הדס גלנדר:  יש כמה דרכים להקלות מיסויות, בוודאי הפחתת שיעור המס

הדס גלנדר:  אגב, היו הוראות שעה

הדס גלנדר:  כשרצו לשחרר רווחים כלואים לטובת משיכת דיבידנד, קבעו הוראת שעה עם הקלה בשיעור המס על דיבידנד

הדס גלנדר:  אפשר לעשות גם את זה, כדי לעודד חברות להפוך מפרטיות לציבוריות

הדס גלנדר:  דובר פה על הוצאות הנפקה

הדס גלנדר:  הייתה הוראת שעה שהייתה תקפה לשלוש שנים

הדס גלנדר:  למה לא להרחיב אותה? למה לא לתת איזה שהן הקלות מיסויות לאותם בעלי חברות שיהפכו את החברות שלהם לחברות ציבוריות לתקופה מוגבלת כמו שעשו בדיבידנד?     

אליהו (אלי) רביבו: זה הביצה והתרנגולת

אליהו (אלי) רביבו:  כל מה שאת מדברת מחזק את אותו עיקרון של הביצה והתרנגולת

אליהו (אלי) רביבו:  צריכה להיות כדאיות, צריכים לגרום לתמרוץ

אליהו (אלי) רביבו:  אסור לשכוח לרגע שהמנדט שהוביל להקמת ועדת טרכטנברג בא להילחם בעקבות מחאת האוהלים ביוקר הדיור

אליהו (אלי) רביבו:  בכל היבט הקונספציה הזאת כשלה

אליהו (אלי) רביבו:  זה צל"ש או טר"ש, אין פה ביניים

אליהו (אלי) רביבו:  או שהצלחנו להיאבק ביוקר הדיור ועל ידי זה עודדנו משקיעים והשתמשנו בבורסה כמנוע צמיחה בכלכלה, או שהשגנו מצב הפוך

אליהו (אלי) רביבו:  בכל המדדים האלה המצב בדיוק הפוך

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת ולדימיר בליאק

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני היושב ראש

ולדימיר בליאק:  אני קודם כל מברך על הדיון הזה ועל ההתמדה של כל היוזמים, אני חושב שזה נושא חשוב

ולדימיר בליאק:  אני מסכים עם נמרוד שהנושא של שוק ההון לא נמצא מספיק בשיח של ההנהגה הכלכלית שלנו

ולדימיר בליאק:  אני לא זוכר שבשנה האחרונה שר האוצר התייחס לנושא הזה ברצינות

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו פה להזכיר לו

ולדימיר בליאק: שלא לדבר על ראש הממשלה שהתנתק בכלל מכל השיח הזה

ולדימיר בליאק:  אני מאוד מעריך את המאמצים של משרד האוצר ושל רשות שוק ההון, אני חושב שאנחנו שותפים בתהליך הזה, אבל כמו שאמרתי, הפיתוח של השוק הזה צריך לבוא כשילוב של הכלים הרגולטוריים עם הכלים המיסויים

ולדימיר בליאק:  אני חושב שהפתיחה של שוק ייעוץ ההשקעות זה צעד מאוד מאוד חשוב שצריך לקדם בהקדם האפשרי

ולדימיר בליאק:  באופן כללי, עד כמה שאני יודע, את רוב ההשקעות במניות האזרחים עושים היום באמצעות הבנקים

ולדימיר בליאק:  גם את המציאות הזאת חייבים לשנות

ולדימיר בליאק:  אני חושב שאפשר לבחון בעת הזאת שאנחנו בפתח של שנה פיסקלית מאוד מאוד משמעותית, ואת התזכורת לכך קיבלנו היום בלילה עם העלאת המיסים הראשונה, עם ביטול הסבסוד של מס הבלו על הדלק, את הורדת שיעורי המס על רווח הון

ולדימיר בליאק:  זה יכול גם לבוא בהוראת שעה

ולדימיר בליאק:  צריך לבחון את זה לאורך תקופה מוגבלת, רק אז להסיק מסקנות

ולדימיר בליאק:       לגבי הצעת החוק שלי שכבר הייתה בכנסת הקודמת אני לא מצליח להבין את הרציונל של משרד האוצר, ואני מדבר על העלאת התקרה להשקעה בקופות גמל, על הפקדה בקופות גמל להשקעה

ולדימיר בליאק:  הצעתי עוד בקדנציה הקודמת להעלות את זה מ-75,000 שקל ל-300,000 שקל

ולדימיר בליאק:  אפשר להתווכח על הסכומים, זה יכול להיות 300,000, זה יכול להיות 200,000, 250,000, אבל את ההתנגדות העקרונית הזאת של האוצר אני לא מצליח להבין

ולדימיר בליאק:  אני חושב שאנחנו בתהליך שחייבים להאיץ אותו כי המציאות מחייבת

ולדימיר בליאק:  אני מצפה מהאוצר לאיזו שהיא גמישות, אני מצפה שהוא יתחשב גם בדעה של חברי הכנסת

אליהו (אלי) רביבו: אני מודה לך מאוד, אני מעריך את זה מאוד

אליהו (אלי) רביבו:  זאת ציפייה בסיסית לקבל ממשרד האוצר את עבודת המטה והתחקירים שהתקיימו, את האנליזות, כדי שנוכל באמת לבחון

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מגיעים עם ראש פתוח

אליהו (אלי) רביבו:  אני מקווה שגם אתם תגיעו עם ראש פתוח ונוכל - -     

מיכל שיר סגמן:  הוראת שעה זה דווקא רעיון לא רע

אליהו (אלי) רביבו: את עניין הפחתת המס על רווחי שוק ההון זה בסדר שנקבע כהוראת שעה לשנה כדי לבדוק דופק, שינוי מדדים וגישה של השווקים אל מול 11 שנים

אליהו (אלי) רביבו:  זה לחלוטין חלק מהגישה שאני מנסה לקדם עם הרשויות הרלוונטיות

אליהו (אלי) רביבו:  נציג רשות המסים, שלומי פיליפ, בקשה

שלומי פיליפ: בעקבות הישיבה הקודמת שהייתה בדקנו את העלויות בפועל של ניכוי הוצאות הנפקה

שלומי פיליפ:  התוקף של החוק היה למשך שלוש שנים, מ-2018 עד 2020 כולל

שלומי פיליפ:  בעקבות הבחירות, בהתאם לסעיף 38 חוק יסוד: הכנסת, הוארכה התקופה בעוד קרוב לשישה חודשים, כך שסך כל התקופה שבה היה החוק תקף היה שלוש וחצי שנים

שלומי פיליפ:  עלות ההצעה הכוללת במהלך התקופה, אובדן ההכנסות ממסים היה 200 מיליון שקלים, כאשר בממוצע לשנה, אם נחלק את הסכום הזה לתקופה, זה בסביבות ה-60 מיליון שקלים

אילן פלטו: אני לא מכיר את העבודה הזאת

שלומי פיליפ: נכון, אתה לא מכיר, כי זאת עבודה פנימית שלנו

אילן פלטו: אני כופר בנתונים

אילן פלטו:  אלה נתונים סטטיסטיים, אלה לא נתונים אמיתיים

אליהו (אלי) רביבו: הוא לא דיבר על נתונים סטטיסטיים

שלומי פיליפ: תראה לי נתונים אחרים

הדס גלנדר: לא נכון להסתכל על זה בפני עצמו

שלומי פיליפ: אני מציג עובדות

שלומי פיליפ:  התבקשנו למסור את העובדות האלו לכבוד יושב ראש הוועדה, גפני, ואני מוסר אותן עכשיו

אליהו (אלי) רביבו: ראשית, זה מדד אחד מתוך סל מדדים שאנחנו אמורים לקחת במכלול השיקולים

אליהו (אלי) רביבו:  אי אפשר לבודד

אילן פלטו: יש עוד פעילות בבורסה ועוד הכנסות ממסים

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו חייבים להסתכל על זה כמקשה אחת

אליהו (אלי) רביבו:  עדיין זה בסדר ונכון להציג את זה גם בנפרד, רק שאסור לנו להתבלבל ולהיות מושפעים רק מזה

אליהו (אלי) רביבו:  אתה מדבר על עבודה באמת יסודית שעשיתם, אבל אם מי שאמור לסתור או לתמוך לא חשוף לזה, לא קיבל את זה כדי להתייחס לכך, איך אני יכול לקבל את מה שאתה אומר לי עכשיו?     

שלומי פיליפ: 	אנחנו מנועים מלהציג נתונים חסויים של חברות, של נישומים שלנו

אליהו (אלי) רביבו: מה זאת אומרת?     

שלומי פיליפ: אנחנו יכולים להציג נתונים שמפורסמים לציבור, כמו אומדן גיוס ההון של אותה חברה

שלומי פיליפ:  להראות נתון מתוך הדוחות הכספיים של החברה, את זה אנחנו לא יכולים להראות החוצה

אליהו (אלי) רביבו: ייפוי כוח מאותן חברות תוכל להראות?     

שלומי פיליפ: אין בעיה

אליהו (אלי) רביבו: זה דבר אלמנטרי כגילוי נאות כדי שאנשים יוכלו לתמוך או לסתור

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא יכול להיעשות בחלל ריק, כי אז אתה מביא את זה כעובדה וצריכים לקבל את זה כתורה מסיני

אליהו (אלי) רביבו:  מצופה להבא מרשות כלשהי שמציגה נתון כל כך משמעותי להבהיר שזה נתון שהוא עצמאי

אליהו (אלי) רביבו:  מנתון אחד עצמאי אי אפשר להשליך על כלל ההשפעה על הממשלה, חייבים להסתכל במנעד מאוד מאוד רחב על שאר ההשפעות

שלומי פיליפ: כשעבר החוק בוועדת הכספים ב-2017, אם אינני טועה, היה נציג של הבורסה לניירות ערך בתל אביב, עודד נתנאל, שהציג עלות צפויה של כ-50 מיליון שקל לשנה

שלומי פיליפ:  אני חייב להוריד את הכובע בפניו שהוא די קלע

אילן פלטו: אני אשמח לקבל את העבודה בלי הנתונים הספציפיים של דוחות מס הכנסה של כל חברה, כי אני מניח שעשיתם את זה יותר על בסיס של כמה חברות גייסו ומזה גזרתם את ההנחה

אילן פלטו:  אני לא יודע אם לקחתם בחשבון שהחברה הזאת שגייסה אולי בכלל בדוח רווח והפסד לא - -     

שלומי פיליפ: 	מי אם לא אנחנו נדע אם החברה רווחית לצורכי מס או מפסידה לצורכי מס

אילן פלטו: אני לא יודע אם לקחתם בחשבון כל חברה וחברה, או לקחתם את סך כל הגיוס

אילן פלטו:  אני אשמח לראות את העבודה עם ההסתייגות שאתם מדברים עליה

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש להעביר את רשות הדיבור למר אסף נחמני

אסף נחמני: הגופים המוסדיים, כמו שאתם יודעים, מנהלים היום 2

אסף נחמני: 5 טריליון שקלים

אסף נחמני:  הסכום הזה צומח בקצב הרבה יותר גבוה מאשר המשק הישראלי

אסף נחמני:  הגופים המוסדיים לא יכולים להשקיע רק במשק הישראלי ואין להם ברירה אלא גם להשקיע בחו"ל

אסף נחמני:  אפילו אם נשים בצד מניעים אחרים כמו פיזור סיכונים, אנחנו רואים שלמדינת ישראל יש סיכונים ספציפיים שלצערנו התממשו בשנה הזאת כמו גם בשנים קודמות

אסף נחמני:  טוב שהגופים המוסדיים משקיעים בחו"ל

אסף נחמני:  מנתונים שנמצאים בידינו החלק של הגופים המוסדיים בהשקעה בישראל בשנה האחרונה דווקא עלה, לא ירד, בין היתר בגלל שיש משקיעים אחרים שיצאו החוצה, כמו משקיעים זרים, ולכן אנחנו רואים את התיקון הזה שהיה במהלך החודשיים האחרונים

אסף נחמני:  חלק גדול ממנו נובע מרכישות של גופים מוסדיים

אסף נחמני:  אמנם מספר ההנפקות היה באופן יחסי קטן, ודיברו פה על הנפקה אחת, אבל גופים מוסדיים השקיעו באקוויטי של חברות ישראליות בשיעור יחסית גדול

אסף נחמני:  הם השקיעו בקרנות השקעה ישראליות, הם השקיעו בענף הנדל"ן

אסף נחמני:  הם משקיעים גם באמצעות השקעה בנכסים לא סחירים, לא רק באמצעות השקעה בנכסים סחירים

אסף נחמני:  כשאנחנו מסתכלים היום על הפעילות של הגופים המוסדיים, אנחנו לא מזהים ירידה בפעילות שלהם בישראל, אנחנו מזהים עלייה בפעילות שלהם בישראל

אסף נחמני:  דובר פה גם על אגרות חוב ממשלתיות, על הנפקות של המדינה

אסף נחמני:  מי שסופג את ההנפקות של החשכ"ל, הנפקות מאוד גדולות, הם בעיקר הגופים המוסדיים הישראלים

אסף נחמני:  נכון שהגופים המוסדיים, בין היתר בגלל טעמי לקוחות, משקיעים הרבה בחו"ל, אבל אנחנו רואים עלייה בהיקף ההשקעות של הגופים המוסדיים בארץ

אסף נחמני:  ככל שהמשק הישראלי ושוק ההון הישראלי יתפתחו והיצע הנכסים יגדל, אנחנו נראה גם את הגופים המוסדיים משקיעים יותר בישראל

אסף נחמני:  כרגע יש להם איזו שהיא מגבלה, איזה שהוא קאפ

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש למחות על סדר הדברים

אליהו (אלי) רביבו:  דווקא סיום הסקירה שלך היה אמור להיות המבוא

אליהו (אלי) רביבו:  לא היית צריך לפתוח בלהגיד שזו מכה משמיים, שאין מה לעשות, שבגלל שיש פחות היצע ופעילות אטרקטיבית בשווקים הישראלים אז יותר נודדים להשקיע בחו"ל

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו צריכים קודם כל להבין מאיפה זה מגיע כדי להבין שזו הסיבה וזו התוצאה

אליהו (אלי) רביבו:  אי אפשר לנתק את זה

אסף נחמני: 	אלה הדברים הבאים שרציתי לומר

אסף נחמני:  ברגע שהתחילה המלחמה ראינו ירידות מאוד חדות בשוק ההון

אסף נחמני:  באמצעים רגולטוריים הסרנו חסמים כדי שגופים מוסדיים יוכלו להשקיע בצורה יותר פשוטה ומהירה בשוק ההון, כמו בהוראות חודק ובאפשרות לתת גרייסים ללווים

אסף נחמני:  שוק האג"ח היום פועל בין היתר בגלל אותם צעדים שנקטנו, כשהרווחים מאוד מאוד הצטמצמו במהלך החודש האחרון

אסף נחמני:  למרות שאנחנו לא רואים את זה כל כך בכל מה שקשור להנפקות ראשוניות, אנחנו כן רואים במסחר בשוק הסחיר, אם בשוק האג"ח ואם בשוק המניות, שהדברים פחות או יותר חזרו למסלולם

אסף נחמני:  אנחנו עכשיו נמצאים באותם מקטעים שבהם אנחנו רואים בעיות יותר אקוטיות, למשל הייטק

אסף נחמני:  אנחנו עובדים עם רשות החדשנות ועם משרד האוצר לגבי תכנית יחסית גדולה שתערב גופים מוסדיים ואת הממשלה בשביל להשקיע סכומים מאוד מהותיים של כספים במגזר ההייטק

אסף נחמני:  אנחנו נמצאים בקשר עם משרד האוצר לגבי תכניות עתידיות במגזר התשתיות ומסתכלים כל הזמן על הסרת חסמים אצלנו בשביל לראות איפה כן הגופים המוסדיים יכולים לבוא ולהיכנס, אבל יש לנו עוד שיקולים

אסף נחמני:  בסוף מדובר בטובת החוסכים

אסף נחמני:  הדבר הראשון שהגופים המוסדיים צריכים לעשות זה להשיא ערך לחוסכים

אסף נחמני:  צריך לייצר כאן תשואה גבוהה לחוסכים אבל גם לייצר גידול של המשק הישראלי

אליהו (אלי) רביבו: הסקירה שלך כל כך מקיפה שמישהו עוד יחשוב בטעות שמיצינו את נושא הדיון, אבל לא כך הם פני הדברים

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נתייחס לכך בדיוני ההמשך

אליהו (אלי) רביבו:  מר משה קאשי, לובי 99

משה שמיר: אני רוצה לפתוח בכמה נתונים מעודדים

משה שמיר:  בשנת 2022 מחזורי המסחר בבורסה שברו שיא של 10 שנים, כשהמגמה הזאת נמשכה גם לתוך 2023

משה שמיר:  בשוק האג"ח הקונצרני, בשוק הממשלתי המגזרי הבורסה בישראל לא מתייבשת, היא מתפתחת

משה שמיר:  בשוק האג"ח הקונצרני חברות זרות מגיעות לישראל כדי לגייס כאן

משה שמיר:  איפה יש בעיה? יש בעיה בשוק המניות, המשקיעים מאבדים עניין בשוק המניות הישראלי

משה שמיר:  הבעיה היא בגלל שהחברות בישראל מתנהלות תחת ממשל תאגידי לא ראוי, תחת אחריות תאגידית מאוד בסיסית

משה שמיר:  כדי ששוק ההון בישראל, במיוחד שוק המניות, יפרח ויהיה משוכלל, צריך לדאוג שיהיו שם יותר חברות ראויות להשקעה, צריך יותר אכיפה

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק, להגביר באכיפה, להגביר את האמון

משה שמיר: נכון, שהממשל התאגידי יהיה הרבה יותר ראוי, כדי שהגופים המוסדיים והמשקיעים חו"ל ירצו לבוא ולהשקיע במניות בישראל

אליהו (אלי) רביבו: אין ספק שיצירת צעדים בוני אמון כמו אכיפה מוגברת, כמו בקרה עצמית על העסקה ועל זיקה משפחתית יגבירו את האמון ויעודדו משקיעים זרים להיכנס ולהשקיע

אילן פלטו: אין בעיית אמון של הציבור הישראלי בחברות

אליהו (אלי) רביבו: אתה מסתכל בפריזמה מאוד מאוד מצומצמת

אליהו (אלי) רביבו:  חברת הכנסת אורית פרקש הכהן, בקשה

אורית פרקש הכהן: תודה רבה, אדוני היושב ראש, על זה שהתנענו את היוזמה לדיון הזה שלא התקיים קודם

אורית פרקש הכהן:  מדברים הרבה על תקציב 2024 שצריך להגיע אלינו – אני חשבתי מראש שלא צריך להפריד בין תקציב 2023 לתקציב 2024 – שבחלקו היה צריך להיות תומך את מאמצי המלחמה, תומך את המשק, ובחלקו תומך במנועי הצמיחה של המשק בתקופה של מלחמה

אורית פרקש הכהן:  רק הבוקר פורסמה כתבה מאוד גדולה ב"כלכליסט" לגבי כמה איבדו אזרחי ישראל תשואה בבורסה - מדובר על 21%

אורית פרקש הכהן:  עוברים כל חודש וחודש ורואים את הפער, אם בגלל החקיקה המשפטית ואם בגלל המלחמה, בין ביצועי השוק הישראלי לבין מה שקרה בעולם

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שבמסגרת תקציב 2024 צריך להסתכל על הבורסה ועל שוק ההון כעוד איזה תחום מחולל צמיחה, לא רק ההייטק

אליהו (אלי) רביבו: ברור, והמרכזי בהם

אורית פרקש הכהן: כמו שאנחנו מצפים לראות פרק מאוד משמעותי בנושא ההייטק, כך אנחנו נדרוש ונפעל כדי שיהיה פרק משמעותי לגבי שוק ההון

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שמה שנשלח אלינו אתמול על ידי מנכ"ל הבורסה, אפילו הוראת שעה להפחית את מס רווחי הון - -     

אליהו (אלי) רביבו: נגענו בזה

אורית פרקש הכהן: בסדר, נגענו בזה, אבל ממה שאני מבינה אגף תקציבים לא באירוע

אליהו (אלי) רביבו: עוד לא מיצינו את הדיון, חברת הכנסת פרקש

אורית פרקש הכהן: אם העלות של הדבר הזה היא כאילו הפסד או אובדן מס של כמה מאות מיליוני שקלים בלבד אבל זה דבר שיכול לתת פוש אדיר לבורסה, לעודד מוסדיים ורישומים של חברות דואליות - - אני מרגישה שלבורסה הישראלית אין אבא ואימא בממשלה

אורית פרקש הכהן:  גם כשיש אבא ואימא, אתה לא יודע בדיוק אם נלחמים על שווקים מסוימים

אורית פרקש הכהן:  יש את שוק רשות ניירות ערך שאני מקווה שתהיה בעניין הזה, אבל אין איזו מטרה מאוד ברורה לחזק את שוק ההון

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שנצטרך ללחוץ בנושא הזה בתקציב הקרוב

אליהו (אלי) רביבו: הפנייה של מנכ"ל הבורסה היא פועל יוצא של גישתי להעמיד את זה למבחן כהוראת שעה לשנה אחת ואז לראות אם השווקים מגיבים בהתאם לציפיות

אליהו (אלי) רביבו:  אני מעביר את רשות הדיבור למר אמיר וייטמן

אמיר וייטמן: 	אני מנהל השקעות מאז שנת 2006, אני מתנהל כמנהל קרן הון סיכון, ככה שיש לי הרבה שנות ניסיון בתחום

אמיר וייטמן:  היה דיון ב-2007,2008 סביב הנושא של רגולציה ומיסוי עם אנשים שהיו בכירים בבורסה

אמיר וייטמן:  אמרתי להם שהידוק הרגולציה והמשטר התאגידי זו טעות, זה יוריד את מחזורי המסחר

אליהו (אלי) רביבו: זה יבטל תמריצים, זה יהווה תמריץ שלילי

אמיר וייטמן: כן, זה יהווה תמריץ שלילי

אמיר וייטמן: הייתי אז בחור צעיר ודי צחקו לי בפנים

אמיר וייטמן:  היתרון בבורסה זה שהכל מדיד מאוד

אמיר וייטמן:  אני חושב שכדאי לבחון לקראת הישיבה הבאה את הנושא של מחזורי המסחר והביצועים של השוק מול הבנצ'מרקים, מול מדדי ייחוס אחרים בעולם המערבי ושווקים מתפתחים, לבחון אם הטענות הן נכונות או לא, כי אני לא ראיתי שזה נעשה בצורה שיטתית וסיסטמתית

אמיר וייטמן:  כדאי לעשות את זה, זה לא קשה, פשוט צריך לקחת מישהו שמבין ויש לו מספיק זמן לעשות את זה

אליהו (אלי) רביבו: אני מודה לכל המעורבים בדבר, לכל חברי הכנסת שפועלים בנושא במשך שנים רבות ועדיין מאמינים בצורך ההכרחי להצפת הנושא ומציאת מענים

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה לכל המשתתפים

אליהו (אלי) רביבו:  אני מתחייב שהוועדה, בעזרת השם, תקיים דיון המשך כדי שנצלול יותר לעומק

אליהו (אלי) רביבו:  הוועדה מצפה ממשרד האוצר ומהרשויות הרלוונטיות להגיש את ניירות העמדה הנתמכים במחקרים ובסטטיסטיקות שנערכו לאורך השנים, בדגש על השפעת הפעולה כתוצאה מהמלצת ועדת טרכטנברג לעניין העלאת המסים על רווחי שוק ההון

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו לא נשחרר את ידנו מכך

אליהו (אלי) רביבו:  הישיבה נעולה