ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 288, 2024-01-01 00:00

ינון אזולאי: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת הוועדה בהצעת תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים), התשפ"ד-2023

ינון אזולאי:  נמצאות איתנו משפחות החטופים, נבקש לשמוע אותן, אבל קודם נשמע שני ראשי ערים מהצפון כי הם ממהרים לעוד ועדה

ינון אזולאי:  ראש המועצה משה דוידוביץ, יושב ראש פורום קו עימות, בבקשה

משה דוידוביץ:  אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, כולנו מבינים באיזה מצב מדינת ישראל נמצאת

משה דוידוביץ:  אני צריך לנסוע שלוש וחצי שעות, לעזוב את היישובים שלי שנמצאים במלחמה כדי לזעוק את זה שאתם לא מאשרים ליישובים שלנו את מה שאנשי האוצר אומרים לנו בדין שמגיע להם? הייתי בדיון מאוד מאוד סוער שבו ועדת הכספים אישרה מסלול ירוק לעסקים בקו העימות בצפון

משה דוידוביץ:  אני צריך לעלות לפה ולהתחנן, היושב ראש, על נפשם של העסקים בצפון שסגורים שלושה חודשים? אתם הולכים לדבר על תל אביב, על העסקים בתל אביב, אבל יש גם קצת רספקט לכל אותם אלה שסגורים כבר שלושה חודשים

משה דוידוביץ:  התקנות לא מאושרות, מכיוון - -      

ינון אזולאי: לא שהן לא מאושרות, הן עדיין לא הגיעו

ינון אזולאי:  אם זה היה מגיע לוועדת כספים, זה היה בוועדת כספים

משה דוידוביץ: הן לא מאושרות בגלל מריבות פוליטיות

משה דוידוביץ:  מכיוון שרוצים לאשר לכל מיני מקומות שלא היו בתקנות עד כה, אלפי עסקים בצפון לא קיבלו על נובמבר ודצמבר את המענקים ואת אותן מקדמות שמגיעות להם

משה דוידוביץ:  אני חושב שתפקידה של הוועדה בעת הזאת הוא לא להושיט יד, הוא לזעוק את זעקתנו במקום שנעלה לפה

משה דוידוביץ:  מרביתם של החברים שנמצאים פה הם מגדלי ביצים על קו העימות, לולנים

משה דוידוביץ:  כל יום שני וחמישי אנחנו חוטפים טילי נ"ט על הלולים

משה דוידוביץ:  מוציא השבוע הווטרינר הראשי של משרד החקלאות מכתב למנכ"ל משרד החקלאות שבו הוא כותב שמכיוון שהלולים האלה מאוימים - הם מהווים 70% מהביצים של מדינת ישראל – הוא מציע להתחיל להקים לולים במרכז

משה דוידוביץ:  תגידו, זה שפוי? זה אמיתי? מה קורה פה? כדאי שמישהו פה יתעורר, לעזאזל

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  ראש המועצה עמית סופר

עמית סופר: אדוני היושב ראש, אני מודה לך על הדיון

עמית סופר:  אני מצטרף לדברי חברי משה דוידוביץ

עמית סופר:  ישנם עדיין יישובים שבישיבה הקודמת דובר שיכניסו אותם

עמית סופר:  במשך שלושה חודשים אנשים בלי הכנסה של שקל, יישובים בטווח של שלושה וחצי קילומטר מהגבול

ולדימיר בליאק: מה השמות?     

עמית סופר: ספסופה, אור גנוז, בר יוחאי

עמית סופר:  הסיבה שאנשים מסכנים את עצמם והולכים בכל זאת לאסוף את הביצים, שזה סיכון של ממש וכל יום זה נס שאף אחד לא נהרג, זה בדיוק מהחשש, כמו שמשה ציין פה, שהשירותים הווטרינרים יעתיקו את מטה לחמם של אותם אנשים למרכז הארץ והם יישארו ללא כל הכנסה

עמית סופר:  חשוב מאוד, אדוני היושב ראש, להתייחס לדברים האלה, לדאוג להעביר את התקנות בהקדם

ינון אזולאי: תודה רבה לכם

ינון אזולאי:  מי ממשפחות החטופים מבקש לדבר?   

יגאל סרוסי: הבן שלי, אלמוג, נחטף לעזה

יגאל סרוסי:  אנחנו לא עובדים, לא ישנים, אוכלים מעט מאוד בשביל לשרוד

יגאל סרוסי:  אנחנו צריכים להחזיק את עצמנו כדי שנוכל להילחם על האהובים שלנו

יגאל סרוסי:  חשבתי לעצמי מה אני יכול לחדש הרי הכל נאמר

יגאל סרוסי:  אמרנו הכל תמורת הכל, אמרנו לעצור

יגאל סרוסי:  אני יודע שראש הממשלה אומר שלא הציעו את הכל תמורת הכל, שהחמאס לא אמר שאם נביא להם את כל האסירים הם יתנו את כל החטופים, אבל אני לא מאמין לו, אני רוצה לדעת אם זה נכון

יגאל סרוסי:  יש פה חברי כנסת, חברי קבינט שאני רוצה שיאמתו את זה שהוא לא קיבל הצעה כזאת מהחמאס

יגאל סרוסי:  אני רוצה לדעת אם יש הצעה כזאת, אם הייתה הצעה כזאת

יגאל סרוסי:  גם אם תהיה הצעה כזאת, אני רוצה שמישהו אחר ישמע אותה

יגאל סרוסי:  להילחם? אם 20 שנה לא נלחמנו בחמאס, נילחם אחרי שהחטופים יגיעו

יגאל סרוסי:  אחרי שהחטופים יגיעו ננחית על החמאס בכל השיטות

יגאל סרוסי:  קודם שהחטופים יגיעו, אחרי זה נסיים את הלחימה

יגאל סרוסי:  כל אחד צריך לחשוב כל בוקר איך הוא עושה את זה, איך הוא מביא את היקרים האלה, כי לנו אין חיים

יגאל סרוסי:  לא אכפת לי שתיקחו את הכסף שהביאו לי, אני גם מוכן להוסיף ריבית דריבית, רק שהחטופים יגיעו

עמית סרוסי: אני אחות של אלמוג, אני עוד מעט בת 21

עמית סרוסי:  התכנונים שלי היו לעבוד במלצרות, לחסוך כסף ולטוס לטיול גדול

עמית סרוסי:  אולי אני בגיל של הילדים שלכם או אפילו קטנה מהגיל של הילדים שלכם

עמית סרוסי:  גם לי נעצרו החיים

עמית סרוסי:  יותר מזה שנעצרו לי החיים, אני גם לא יודעת איך ייראה העתיד שלי, ואני העתיד

עמית סרוסי:  אני רק רוצה שתצאו עם הפרצוף שלי היום ועם הפרצוף של אח שלי

עמית סרוסי:  לכולכם יש בית מאחוריכם, יש משפחה, יש ילדים

עמית סרוסי:  תדאגו שזה יישאר כל היום בראש שלכם, תזכרו אותי יושבת כאן מולכם בתור ילדה

איתי סיגל: דוד שלי, קית', נחטף מהממ"ד בבית שלו יחד עם אביבה אשתו

איתי סיגל:  עברו 87 יום וקית' עדיין לא כאן

איתי סיגל:  אביבה חזרה אלינו לפני 36 יום

איתי סיגל:  אני פה בשביל להזכיר לכם שכל האירוע הזה קרה במשמרת שלכם

איתי סיגל:  אני יכול לתת לזה הרבה שמות, אבל העובדה היא שדוד שלי כרגע חטוף בעזה באשמת הממשלה הזאת

איתי סיגל:  האחריות של הממשלה הזאת, של כל מי שעובד כאן, של כל מי שבא לפה, היא להחזיר אותו

איתי סיגל:  האחריות שלכם היא גם לבוא אלינו, לחבק אותנו, להסתכל לנו בעיניים, להגיד לנו: "אנחנו על זה"

איתי סיגל:  אנחנו צריכים לשמוע את זה מכם

איתי סיגל:  יש אנשים ששולטים כרגע בחיים שלנו, ששולטים בחיים של החטופים והחטופות, ששולטים על כל החיילים ששומרים עלינו בעזה

איתי סיגל:  תפקידכם לסיים את הדבר הזה כמה שיותר מהר

איתי סיגל:  כולנו יודעים שהציבור הישראלי בעד לסיים עם זה, בעד להחזיר את החטופים כמה שיותר מהר

איתי סיגל:  אין דבר שהוא יותר חשוב כרגע  מאשר להחזיר את החטופים

איתי סיגל:  בבקשה תחזירו אותם, תחזירו את דוד שלי

ענבל: 	אני ענבל, בת דודה של טל

ענבל:  אני ואיתי לא מוכרים על ידי המדינה

ענבל:  כשאני צריכה לשלם שכר דירה בסוף החודש, בעל הדירה שלי מאוד נחמד, הוא אומר לי: "אני מקווה שהבן דוד שלך יחזור הביתה", אבל זה לא משלם את זה

ענבל:  את הזכויות שהמשפחות מקרבה ראשונה של החטופים מקבלות אנחנו לא מקבלים

ענבל:   לפעמים הקרבה הראשונה לא מסוגלת מבחינה נפשית להתמודד ולהיות חלק מהמאבק

ענבל:  זה מאבק של 87 ימים שאנחנו לא יודעים מתי יהיה הסוף שלו

ענבל:  מה שאני כן יודעת זה שב-14 בינואר, שזה עוד שבועיים, ימלאו 100 ימים

ענבל:  אנחנו צריכים לקנות חלב ולחם, לשלם שכר דירה

ענבל:  אני לא רוצה לקבל תרומות כי אני לא נזקקת, אבל אני מקבלת תרומות בשביל שאני אוכל להמשיך להילחם על בן דוד שלי

ענבל:  זה לא בשבילי, זה בשביל שההורים שלו יוכלו לחבק אותו עוד פעם, זה בשביל שהילדים שלו ואשתו שחזרו מהשבי יוכלו לחזור לחיים נורמאליים

ענבל:  אני אמשיך להיאבק על בן דוד שלי, אני אמשיך להיאבק על כל אחד מ-133 החטופים

ענבל:  אני לא יודעת כמה הם יכולים להיאבק על עצמם כרגע, כמה כוחות נשארו, אבל אני אמשיך

ענבל:  הכסף בחשבון הבנק לא ממשיך, הוא פחות איתנו

ענבל:  אנחנו לא מבקשים הרבה, אנחנו מבקשים לקבל זכויות כמו שמקבלים כולם

ענבל:       אנחנו כל שבוע פה, כאשר בשאר השבוע אנחנו בפגישות אחרות בארץ ובעולם

ענבל:  כמו שאמרה עמית, אנחנו נפגשים עם בכירי ההנהגה הפוליטית בעולם ומתחננים לכל פיסת עזרה ומידע שהם יכולים לתת על האהובים שלנו

ענבל:  הימים שאנחנו שם הם ימים שאנחנו לא עובדים בהם

ענבל:  אין שום מחיר לילדה בת שלוש ולילד בן שמונה שמחכים לאבא שלהם, אין מחיר לאחות שמתגעגעת לאח שלה ולאבא שחסר את הבן שלו

ענבל:  כשאתם הולכים לישון בלילה, אם אתם מצליחים כי אנחנו לא, תזכרו את 133 האנשים שהם לא רק תמונות, הם כל אחד עולם מלוא

ענבל:  הזמן שלהם נגמר, אין להם לחכות יותר

ענבל:  בזמן שיש פה על השולחן כל כך הרבה בקבוקי מים, שתייה וקפה, אנחנו לא יודעים מתי בפעם האחרונה הם קיבלו כוס מים ושתו ממנה, אנחנו לא יודעים אם יש להם ז'קטים כי כבר קר בעזה

ענבל:  חטפו אותם עם בגדים קצרים, זה היה אוקטובר, ועכשיו אנחנו ב-1 בינואר

ענבל:  התחילה שנה עבורכם, אבל אנחנו עדיין ב-2023, ב-7 באוקטובר

ענבל:  השעון מתקתק

ענבל:  בשבועיים האחרונים קיבלנו רק גופות

ענבל:  אנחנו רוצים אותם בחיים

ענבל:  יש משפחות שמחכות להם, אם זה ילדים, הורים, אחים, אחיינים, סבא וסבתא

ענבל:  סבא של טל הוא בן 94, ניצול שואה

ענבל:  הוא לא יודע שהנכד שלו חטוף כי אם הוא ידע זה יהרוג אותו

ענבל:  למה? כי הוא כבר מתמודד עם זה שנכד אחר שלו נהרג ב"צוק איתן"

ענבל:  רבותיי, אין להם לחכות יותר

ענבל:  אנחנו לא רוצים אותם בארונות, אנחנו רוצים אותם בבית, חוזרים לחיים

ענבל:  עד שהם לא יהיו פה לא יהיו לנו חיים

ענבל:  אם אתם המשכתם, זה שלכם, אבל אנחנו לא המשכנו וגם לא נמשיך עד שהם יהיו פה

ענבל:  החובה שלכם להחזיר אותם הביתה בחיים עכשיו

ענבל:       כל אחד ואחד מכם חייב לקום כל בוקר ולהגיד: "מה היום אני יכול לעשות על מנת להחזיר אותם הביתה", כל אחד ואחד מכם שפוגש את ראש הממשלה נתניהו ואת הקבינט

ענבל:  אתם מסתכלים עלינו

ענבל:  אין שום דבר שחשוב יותר מלהחזיר אותם ואת החיילים שנלחמים עכשיו בצפון ובדרום הביתה

ענבל:  להחזיר את המדינה הזאת לשפיות? כן, נכון, אבל בלי שהם בבית אין לנו זכות קיום פה, אין לנו מה לעשות פה יותר

ענבל:  אם יעל ונווה לא יוכלו לשחק יותר עם אבא שלהם, אין לנו מה להישאר פה

ענבל:  סבא שלי וסבא של טל הקימו את המדינה הזאת אחרי השואה

ענבל:  אני שמחה להגיד שמזל שסבא שלי לא בחיים כדי לא לראות מה קרה מהמדינה שהוא נלחם עליה כשהוא ברח מהנאצים ונלחם בפרטיזנים

ענבל:  סבא שלי זה דגל הדיו באילת, כולכם יודעים מה זה אומר

ענבל:  אם טל לא חוזר אין לנו קיום פה, אפשר לסגור את הכל וללכת

ענבל:  אין לנו טיפה של קיום בלי הנשים, בלי הגברים, כולל החיילים החטופים מ"צוק איתן" אורון שאול והדר גולדין

ענבל:  רבותיי, זו הממשלה שלכם, זו המשמרת שלכם, זו החובה שלכם להחזיר לנו אותם הביתה

ענבל:  תודה רבה

ינון אזולאי: 	תודה רבה

ינון אזולאי:  כמובן שהדברים שלכם נכנסים אל הלב

ינון אזולאי:  כל חברי הכנסת פה גם מעלים את זה וגם משתדלים לעשות על פי מה שאתם מבקשים מאיתנו

ינון אזולאי:  אני לא חושב שיש פה איזה חבר כנסת שלא חושב מה אפשר לעשות

ינון אזולאי:  כולם חושבים מה הם יכולים לעשות

ינון אזולאי:  עמית, גם לי יש ילדים בגיל שלך, לכן זה עוד יותר כואב כשאת אומרת את המציאות

ינון אזולאי:  אנחנו חשים את הכאב ואת השותפות הזאת

ינון אזולאי:  אנחנו צריכים לעשות הכל על מנת שהם יחזרו בריאים ושלמים כמה שיותר מהר

ינון אזולאי:  תפקידנו להמשיך, להציף ולשאול את השאלות הנוקבות

ינון אזולאי:  כיושב ראש סיעת ש"ס אנחנו נעשה את הכל, אין שום סימן שאלה על העניין, יש רק סימן קריאה

ינון אזולאי:  אנחנו נעשה כל מה שרק אפשר על מנת שיחזרו הביתה בריאים ושלמים, זו התפילה של כולנו, זו התקווה של כולנו

ענבל: גם להם יהיה צריך לדאוג מבחינה כספית

ינון אזולאי: מהיום צריך לדאוג להם לאחר כך, לא כשהם יחזרו

ניסים ואטורי: הם יהיו נפגעי פעולות איבה

ענבל: לשושן הרן שחזרה מהשבי אין בית, הבית שלה בקיבוץ בארי לא קיים

ענבל:  הגברת הזאת חיה כרגע בבית שמישהו שלא חי בארץ תרם לה

ענבל:  היא לא קיבלה כסף לקנות בית אחר, היא לא קיבלה שום דבר, היא חיה מתרומות

ענבל:  אני יודעת ששבויים אמורים להיות מוכרים עם 100% נכות, רק שזה לא קורה בפועל

מיכל שיר סגמן: אנחנו עובדים בימים אלה על תיקוני חקיקה, על כל הלקונות של אותו חוק

מיכל שיר סגמן:  אנחנו עובדים בימים אלה מול מטה החטופים, ביקשנו שהם ישלחו אלינו כמה שיותר מהר

ינון אזולאי:  כדי שנעבוד על זה היום, לא אחרי שהם יחזרו

מיכל שיר סגמן: אנחנו יודעים שיש עוד לקונות, אבל אנחנו ממתינים להערות של מטה החטופים

ינון אזולאי: ויש הסכמה מצד כולם, נכון?     

מיכל שיר סגמן: 	של כולם, של כל סיעות הבית

ענבל: לא לחכות שהם יחזרו, כבר עכשיו

מיכל שיר סגמן: כן, חד משמעית

ינון אזולאי: 	תודה רבה לכם

ינון אזולאי:  מי מציג לנו את התקנות?      

רועי כהן: השאלה, אדוני היושב ראש, אם יש משהו חדש מהדיון שהיה בשבוע שעבר, אם יש התקדמות

ישי פרלמן: 	הצגנו בשבוע שעבר את התקנות

ישי פרלמן:  מדובר בתקנות שמאריכות, שנותנות פיצוי גם לחודש דצמבר, ואני מדבר על המתווה של כל הארץ, לא על המתווה הספציפי ליישובים שנפגעו

ישי פרלמן:  ברגע שמאריכים את זה לדצמבר הבחינה נעשית על נובמבר ודצמבר יחד גם למי שמדווח חד חודשי וגם למי שמדווח דו חודשי

ישי פרלמן:  בפעם שעברה דיברו על האנשים שיכולים להיפגע מזה ועל האנשים שיכולים להיות מוטבים מהדבר הזה

שולמית אלוני: בתום הדיון הקודם חבר הכנסת גפני ביקש מכם לבוא עם נתונים ועם פתרונות

שולמית אלוני:  יש משהו שהתקדם מאז הישיבה האחרונה? יש נתונים?      

מירב כהן: 	הבעיה שעלתה בפעם הקודמת הייתה לגבי מדווחי חד חודשי שעכשיו אמורים לדווח בדו חודשי, נובמבר ודצמבר ביחד, והטענה שעלתה כאן הייתה שהפגיעה שלהם יכולה להצטמצם בגלל דצמבר

מירב כהן:  אנחנו לא רואים דרך אחרת ממה שקבוע בחקיקה הראשית היום, אנחנו עדיין חושבים שחד חודשי צריך לדווח את נובמבר ודצמבר ביחד

מירב כהן:  יש לכך שלוש סיבות מצטברות

מירב כהן:  סיבה ראשונה, שוויון בין עוסקים של דו חודשי לבין עוסקים של חד חודשי

מירב כהן:  סיבה שנייה היא שהרבה יותר נכון לקחת את החודשיים יחד - ככה זה נעשה כל הקורונה וב"צוק איתן"

מירב כהן:  עסק שהלקוחות לא הגיעו אליו בחודש נובמבר אבל כן הגיעו אליו בחודש דצמבר בצורה כפולה, מצליח לתקן את המחזור שלו

חמד עמאר: ואם הוא לא תיקן את המחזור שלו? אם הייתה לו ירידה של 30% בנובמבר ולא הייתה לו ירידה בדצמבר, הוא לא יקבל שקל על נובמבר שירד לו 30%

מירב כהן: הסיבה השלישית היא סיבה תפעולית שקשורה לכל התהליך הזה

מירב כהן:  יש כאן אירוע שלא נתפס בגודל שלו שאנחנו מנסים כל היום למצוא פתרונות איך ליישם אותו

אימאן ח'טיב יאסין: צריך כוח אדם?     

מירב כהן: גם כוח אדם, גם מחשוב

אימאן ח'טיב יאסין: בשביל זה אנשים ישלמו?     

מירב כהן: הסברתי שזו הסיבה השלישית

מירב כהן:  עמדת האוצר היא שצריך להגיש את שני החודשים האלה יחד, זה לא יכול להיות כל חודש בנפרד

מירב כהן:  אפשר להתווכח אם ההחלטה המקצועית נכונה או לא

ינון אזולאי: אמיר, אתה יכול להגיד שאפשר להתווכח מקצועית

ינון אזולאי:  יכול להיות שחברי הכנסת פחות מקצועיים, אבל ישבו פה גורמי מקצוע סביב השולחן ואמרו לך שלא בדיוק נכונות הסיבות שאתה אומר

ינון אזולאי:  אם בנובמבר הייתה לו ירידה של 30% והייתה לו בדצמבר ירידה של 15%, אתה לא מפצה אותו

ינון אזולאי:  אם מדברים על ענף המסעדות, אז אותו אחד שהיה רעב בנובמבר לא השלים את הרעב שלו בדצמבר

ינון אזולאי:  אותו אחד שהמדינה אמרה לו להמשיך להחזיק את העובדים, לתת להם שכר של 75%, פתאום בחודש דצמבר מגלה שהוא הפסיד בגלל שהוא שמע למדינה ועשה את זה

ינון אזולאי:  מה אתה עונה לאותו אחד?     

כפיר בטט: גם יכול להיות מצב שבמשך שלושת השבועות הראשונים של נובמבר אותו אחד לא פיטר את העובדים שלו כי הוא אמר שהוא יקבל 75% עבורם, כשבשבוע האחרון של נובמבר הייתה לו התאוששות אדירה כך שהפגיעה שלו ירדה מתחת ל-25%

כפיר בטט:  הוא החזיק את העובדים שלו כי הוא אמר שאם תהיה לו פגיעה מהותית הוא יקבל פיצוי מהמדינה, אבל בסופו של דבר לא הייתה לו פגיעה מהותית

כפיר בטט:  כולנו פה הסכמנו ש-25% זה הסף, כי הגדרנו את המענק הזה כמענק המשכיות עסקית

ינון אזולאי: הסכמנו שזה לחודש

כפיר בטט: בגלל שזה התחיל באוקטובר, לא בספטמבר, היינו צריכים להתאים את זה לחודש השני של הדו"צ, של אותו צמד חודשיים, לכן גם עשינו את ה-12

כפיר בטט: 5% למי שמדווח דו חודשי

כפיר בטט:  אם המלחמה הייתה מתחילה בספטמבר, היינו עושים את הדבר הזה בדיוק כמו שעשינו בקורונה

כפיר בטט:  מה שבאנו עכשיו זה לא באנו ותיקנו את מה שקבוע בחקיקה, פשוט קבענו התאמות

כפיר בטט:  כל הצעד הזה הוא ליישם את מה שכתוב בחוק

כפיר בטט:  לא באנו ושינינו שום דבר ממה שהחקיקה הראשית קבעה

ינון אזולאי: מכיוון שישבו פה אנשים סביב השולחן ואמרו שיש כאלה שנפגעים מזה, אמרנו שאו שמי שהיה חד חודשי ימשיך להיות חד חודשי ומי שהיה דו חודשי ימשיך להיות דו חודשי, או שתתנו אפשרות של השגה

ינון אזולאי:  גם אפשרות של השגה אתם לא מוכנים

כפיר בטט: הרעיון של השגה הוא לבוא ולהגיד: "אני מאפשר לבן אדם שלא ירד מתחת ל-25% במשך חודשיים לקבל את המענק"

ינון אזולאי: אבל לא לגבי החודש שהבטחת לו

ינון אזולאי:  אתה שלחת את הבן אדם, אמרת לו שאם יהיה לו הפסד של חודש הוא יקבל

ינון אזולאי:  היה לו פה הפסד של חודש

ינון אזולאי:  בזה שאתה מחבר לזה שמגיש חד חודשי את החודשיים האלה אתה פוגע בו

ינון אזולאי:  אם תגיד שבהשגה צריך שיהיה לו מעל סכום מסוים של אחוזי הפסד, יש על מה לדבר, אבל אתה דוחה את זה לגמרי

כפיר בטט: קיימנו שיחות איתכם ועם אנשי המקצוע האחרים

ינון אזולאי: זה שקיימת איתנו שיחות עוד לא אומר שהסכמנו

כפיר בטט: חד משמעית, אבל לא דחיתי שום דבר על הסף

כפיר בטט:  כל תיקון כזה, כפי שגם נאמר, ידרוש חקיקה

ינון אזולאי: אל תדאג, החקיקה זה התחום שלנו

כפיר בטט: אתם הריבון, אתם המחוקקים

ינון אזולאי: כיף לשמוע את זה מכם, אבל זה רק על הנייר

כפיר בטט: כפי שגם אמיר אמר, יש הרבה עסקים שמוטבים מזה

כפיר בטט:  אתה נתת את הדוגמה של ה-30 וה-10, אבל יש גם את הדוגמה של 40 ו-20

רועי כהן: משרד האוצר לא רוצה שבן אדם יקבל את מה שמגיע לו לפי הצדק

רועי כהן:  האוצר כל הזמן מבקש מאנשים לשלם מס אמת

רועי כהן:  אתה בא עכשיו ואומר: "בזמן שאני  צריך לתת אני לא רוצה שזה יהיה אמת, אני רוצה שזה יהיה ליד, אני רוצה שזה יהיה קרוב"

רועי כהן:  אם בן אדם שמדווח חד חודשי בא ואומר לך שהוא הפסיד 30% בנובמבר, למה אתה לא נותן לו? הדבר היחידי שקיבלו אנשים זה 60% על אוקטובר

רועי כהן:  עכשיו רוצים שהם יממנו גם את נובמבר וגם את דצמבר - למה? אתה את המשכורת שלך מקבל כל 1 לחודש

ולדימיר בליאק: לפני חודש וחצי כשישבנו כאן ודיברנו על התקנות, נאמר לנו שאנחנו יכולים לאשר את אוקטובר

ולדימיר בליאק:  את נובמבר אמרו לנו שיהיה אפשר לאשר בתחילת דצמבר

ולדימיר בליאק:  אנחנו כבר בינואר

ולדימיר בליאק:  אני מאוד מקווה שהשבוע יהיו תקנות

ינון אזולאי: כולנו מקווים

ולדימיר בליאק: אני מרגיש שלגבי הסוגיה של חד חודשי או דו חודשי אנחנו באותו סיפור, באותו לופ, אנחנו לא מצליחים להתקדם

ולדימיר בליאק:  דיברתי על מקרה מאוד מאוד ספציפי, על עסקים שנפגעו באופן מהותי בחודש נובמבר, ואפשר להתווכח אם זה 30%, 40%, 50%, כשהתאוששות מסוימת בחודש דצמבר מוציאה אותם מהמתווה לגמרי

ולדימיר בליאק:  דיברנו על זה שלא נדרוש עכשיו לשנות את המערכת כי אנחנו מבינים את הקושי התפעולי ורוצים להתחשב, אבל גם אמרנו שאנחנו רוצים להתחשב בעסקים ולכן אנחנו מציעים את האופציה של השגה

ולדימיר בליאק:  גם לגבי השגה לא קיבלנו מענה

ולדימיר בליאק:  אני עדיין חושב שהמטרה שלנו היא לעזור לעסקים

ולדימיר בליאק:  אנחנו באירוע בגדול, באירוע חריג מבחינת האזרחים, מבחינת העסקים, לא רק מבחינת רשות המסים, ואנחנו כאן כדי לעזור לעסקים

ולדימיר בליאק:  אני חושב שאנחנו צריכים למצוא פתרון לסוגיה הזאת

ולדימיר בליאק:  אני קורא לנציגי רשות המסים להתחשב גם בנו

חמד עמאר: פגשתי עכשיו את המפגינים מקו העימות שמפגינים למטה

חמד עמאר:  אתה שומע ילדים שאומרים שהם מפחדים

חמד עמאר:  הם נמצאים חמישה קילומטרים מהגבול

חמד עמאר:  גם כשהם חוטפים הם סובלים וגם כשמגיבים הם סובלים

חמד עמאר:  כשאתה שומע אותם, אתה אומר, עד איפה הגענו במדינה שאותם ילדים צריכים לפחד לצאת מהבית, צריכים ללמוד בתוך מקלט, לא יודעים מה יקרה איתם מחר

חמד עמאר:  שמעתי כאן למטה אנשים שיש להם עסקים ויש להם עובדים

חמד עמאר:  הם אומרים: "המצב שלנו כל כך קשה שאנחנו לא יודעים איך אנחנו גומרים את החודש

חמד עמאר:  לא בשביל זה אנחנו נמצאים בצפון, בקו עימות"

חמד עמאר:       אני זוכר שבדיון הקודם נציג האוצר אמר שאם הם יתנו על חודש נובמבר ואנשים בחודש דצמבר יבואו עם הכנסה גדולה, אף אחד לא יוכל להגיד להם כלום

חמד עמאר:  כשאמרתי לאוצר שהם יוצאים מנקודת הנחה שאנשים רוצים לרמות, הם אמרו שהם לא יוצאים מנקודת הנחה שאנשים רוצים לרמות אבל מצב כזה יכול לקרות

חמד עמאר:  אחד שנפגע ב-40% בנובמבר אבל בדצמבר לא הפסיד אף שקל, הייתה לו את אותה הכנסה, לא יקבל אף שקל

חמד עמאר:  אם מחברים לו את שני החודשים, הוא לא יקבל אף שקל על נובמבר למרות שהוא הפסיד 40%

חמד עמאר:  לא יכול להיות שהאוצר יגיד שהם לא זזים מהעמדה שלהם ולנו, חברי הכנסת, לא תהיה היכולת לשנות

חמד עמאר:  אני מציע שמי שהגיש חד חודשי יגיש חד חודשי, מי שהגיש דו חודשי יגיש דו חודשי, ואם לאותו אחד שמגיש חד חודשי נראה שיש עלייה בדצמבר מעל 50%, 40%, ניתן יהיה לפתוח לו את הכל מחדש ולהתחשבן איתו על נובמבר

חמד עמאר:  לא יכול להיות שנזרוק אותו החוצה עם הפסד של 40% בנובמבר שאותו הוא לא החזיר בדצמבר

חמד עמאר:  יש לנו את היכולת לשנות את מה שמגיע ממשרד האוצר, מרשת המסים

ינון אזולאי: כפיר, יש לך תשובה לגבי ההשגה?     

כפיר בטט: רק לפני חודש וחצי סיימנו לתקן את החקיקה הזאת במשכן הזה

כפיר בטט:  החברים פה הם אלה ששינו את הרוב המוחלט של ההצעה שהגיעה ממשרד האוצר

כפיר בטט:  אתם עשיתם את החקיקה הזאת, אתם קבעתם סכומים הרבה יותר נדיבים ממה שהיה בעבר

ינון אזולאי: מה אתה רוצה לומר? שאתה עכשיו קובע?         

כפיר בטט: מה שכולנו הסכמנו עליו בחקיקה זה העניין של ירידה של 25%

ינון אזולאי: בכמה זמן?     

כפיר בטט: בגלל שהמלחמה פרצה בחודש אוקטובר, לא בספטמבר, אמרנו שאנחנו עושים לדו חודשי ולחד חודשי 12

כפיר בטט: 5% כדי לא לפגוע בעיקרון השוויון

כפיר בטט:  כל מטרת המענק הזה, וכולנו הסכמנו על זה, היא המשכיות עסקית

כפיר בטט:  מטרתו של המענק אינה לתת סתם כסף

כפיר בטט:  המטרה הייתה שמי שהתאושש בדצמבר יצא החוצה

כפיר בטט:   היה אפשר גם להגיד שהוא נפלט החוצה מהמתווה אם בשבועיים הראשונים של נובמבר הוא נפגע ובשבוע האחרון של נובמבר הוא התאושש

ינון אזולאי: יש תשובה על ההשגה?     

כפיר בטט: התשובה להשגה היא התשובה למהות של כל הדבר הזה

כפיר בטט:  אתה אומר שהשגה תהיה לגבי מי שלא נפגע ב-25% באותם חודשיים

ולדימיר בליאק: אי אפשר להתעלם מהעובדה שהיה אירוע באוקטובר ואירוע בנובמבר

כפיר בטט: יש גם אירוע בדצמבר, לכן אנחנו פה

כפיר בטט:  כל פעם יכולנו להיכנס לחדר, להסכים על דברים מסוימים, אבל פה אלה העקרונות המרכזיים שעמדנו עליהם לאורך כל החקיקה

כפיר בטט:  לבוא ולהגיד על הדבר הפרוצדוראלי שבאנו לעשות שאתם לא מוכנים, שאתם לא סופרים אותנו, זה פשוט לא במקום

אורית פרקש הכהן: העובדה שבתחילת ינואר אנחנו מאריכים פיצויים על חודשים שכבר פקעו ולא חודשו במועד, זו תעודת עניות שלנו ושל שר האוצר

אורית פרקש הכהן:  פרסם שר האוצר תכנית מאוד מפוצצת לפיצוי חיילי המילואים

רועי כהן: הם הגיעו לפה לדבר

אורית פרקש הכהן: יש לנו כאן אוכלוסייה שהיא בהרבה מקרים אוכלוסייה חופפת – מדובר על חבר'ה שעובדים, שמשרתים, שמשלמים מסים, כשלא מעט מהם הם או סטודנטים או עצמאים

אורית פרקש הכהן:  שמענו את שר האוצר אומר שתהיה תכנית עם קרן מיוחדת

אורית פרקש הכהן:  מה הסטטוס של ההכרזה הזאת? מה המקור התקציבי שלה? מתי מתכוונים להביא את הדבר הזה לפה? מה היחס בינה לבין החקיקה הזאת? למה אני שואלת את כל השאלות האלו ברקע הדיון הזה, הרי אין פה מחלוקת, כולנו בוועדה הזאת רוצים להאריך את התקנות של מס רכוש, את המסלול הירוק ואת המסלול האדום? כי אני מבינה שכל הוויכוח הזה על החודשי ועל הדו חודשי, מעבר לעיקרון הרוחבי, הוא לא עלות תקציבית גדולה, זה במקרה הטוב מאה וקצת מיליון שקלים

אורית פרקש הכהן:  אנחנו ישבנו בוועדה הזאת וברוב שאני התנגדתי לו העברנו מיליארדים של כספים קואליציוניים

אורית פרקש הכהן:  רק אתמול, בסוף השנה האחרונה הוספנו למשרד למשימות לאומיות, שמבסיס של 150 מיליון הוא גדל ל-500 מיליון מכספים קואליציוניים, עוד 110 או 200 מיליון שקל, תלוי של מי הגרסה

ולדימיר בליאק: 110 בלבד

אורית פרקש הכהן: חשוב לי להבין את הנושא של החקיקה לגבי המילואימניקים, את זה שאתם אומרים שפה מדובר בפיצוי על פגיעה מהותית בעסקים, כשהדו חודשי הוא זה שנותן את המענה

אופיר כץ: בהמשך לדיון שהיה בשבוע שעבר שבו קיבלנו נתונים, אני רוצה לדעת גם היום נתונים, לדעת את כמות הבקשות שהגיעו אליכם, כמה קיבלו את כל מה שמגיע להם, שזה 100%, כמה קיבלו חלקי, כמה סורבו

אופיר כץ:  את התקנות של נובמבר אמרתם שתביאו בשבוע שעבר

אופיר כץ:  אנחנו כבר בשבוע חדש ועוד לא הבאתם את התקנות

אופיר כץ:  מתי אתם מתכוונים להביא את התקנות של עד 40 קילומטר לאותן רשויות בצפון?      

סימון דוידסון: הדבר המרכזי שאנחנו צריכים להבין זה את הנושא התפעולי, את זה שתפעולית לא יודעים איך לקיים את התקנות האלו

סימון דוידסון:  צריך להבין שאת אותו בעל עסק, ולא משנה איפה הוא נמצא, זה לא מעניין

סימון דוידסון:  אם יש בעיה תפעולית, צריכים לפתור את הבעיה התפעולית הזאת

סימון דוידסון:  אם בנובמבר לבעל עסק יש ירידה של 40% ובדצמבר הוא יהיה בירידה של 5%, הוא לא יקבל כלום, הוא מחוץ למתווה לגמרי

סימון דוידסון:  אותו בעל אטרקציה באילת לא יקבל כסף במתווה הזה

סימון דוידסון:  כל מי שיושב פה צריך לדאוג לאותם בעלי עסקים שלא יתמוטטו, שימשיכו לעבוד, כי זה חשוב לכם כמו שזה חשוב לנו

סימון דוידסון:  צריך לפתור את הנושא התפעולי, אדוני היושב ראש, כי זה האירוע פה

רון כץ: אנחנו נמצאים היום בזמן שהפיצויים היו אמורים להתקבל ועוד לא התקבלו

רון כץ:  אני גם שומע את נציגי האוצר אומרים שאולי לא צריך להאריך את זה

רון כץ:  מה שלא צריך לעשות זה להעביר כספים קואליציוניים מיותרים, מה שלא צריך לעשות זה להעביר כספים למשרד למשימות לאומיות שאף אחד לא יודע מה המשימה הלאומית, ומה שצריך היה לעשות אתמול זה להעביר כספים למילואימניקים שנלחמים בשביל שאנחנו נוכל לשבת פה ולדבר

רון כץ:  צריך רגע לעשות סדר בתפיסות ועם מה באים לשולחן הזה

רון כץ:  כל המדינה צריכה לראות איך היא עוזרת למילואימניקים שעזבו הכל ונמצאים כבר מעל 80 ימים בלחימה

רון כץ:  אנחנו פה יושבים ואומרים שהכסף לא הגיע, שיש קריטריונים, שנראה מה נעשה, שאולי זה יהיה עוד חודש, אולי פחות חודש

רון כץ:  תתחברו לנתונים

רון כץ:  אנחנו רוצים לדעת מי לא קיבל, למה הוא לא קיבל, איך אפשר לעזור לו לקבל

רון כץ:  אני מציע לך, אדוני היו"ר, לא להתעסק פה בדברים אחרים, לא להעביר כספים, לא לעשות כל מיני שינויים תקציביים כאלה ואחרים ושיסבירו לנו שיש כסף לכולם, שיש מספיק כסף במדינה, כי אנחנו מבינים שהיחידים שאין להם מספיק כסף זה אלה ששלחו אותם להגן על מדינת ישראל

רון כץ:  חייבים לשנות את זה

מיכל שיר סגמן: אני חושבת שדי ברור שכולם כאן מסכימים, אם זה קואליציה, אופוזיציה וכל סיעות הבית

מיכל שיר סגמן:  השאלה המרכזית שחוזרת על עצמה היא מתי

מיכל שיר סגמן:  כמה בעלי עסקים יפשטו את הרגל ויסגרו את העסקים שלהם עד שאנחנו נחליט ונצביע? הרי בסופו של יום מי הם בעלי העסקים, מי הם העצמאים? אלה המילואימניקים, אלה ההורים של המילואימניקים ושל הסדירניקים, אלה האחים והאחיות שלהם, אלו נשות או הבעלים של המילואימניקים, אלה אזרחי מדינת ישראל שחיים בחרדה הזאת מה-7 לאוקטובר,  אלה האנשים שחיים בקו העימות, אלה האנשים שחיים ליד קו עימות, אלה כאלה שלא פונו אבל החיילים עדיין נחים אצלם בגן שעשועים ושומעים את הבומים ומההדף החלונות בלילה נפתחים

מיכל שיר סגמן:  אין כאן אנשים שלא מעורבים באירוע המלחמה, וזה לא משנה איפה העסק שלהם נמצא

מיכל שיר סגמן:  אנחנו רואים את נתוני האשראי, אנחנו רואים את הירידות בנתוני האשראי בכמעט כל עיר, מי יותר ומי פחות

מיכל שיר סגמן:  אנחנו הצגנו את הנתונים, בעלי העסקים הציגו את הנתונים

מיכל שיר סגמן:  היחידים שלא הציגו שום נתון שסותר את הנתונים זה האוצר

מיכל שיר סגמן:  בכל יום שעובר לאוצר קל יותר, הוא יצטרך לשלם פחות, כי לעסק שפשט רגל כבר לא צריך לעזור

ינון אזולאי: תגידו לנו במה עוזרים למילואימניקים

ינון אזולאי:  אני חושב שלמילואימניקים שרק בשנה שעברה פתחו או שיש להם עסק חדש צריך לעשות מתווה

ינון אזולאי:  גם אם המתווה לא ספר אותם, צריך לעשות להם משהו, אי אפשר שהם יפסידו

ינון אזולאי:  הם שנמצאים שם צריכים לחשוב מה קורה עם העסק שלהם, מה קורה עם הילדים שלהם, לחשוב אולי לילדים אין פרוסת לחם

ינון אזולאי:  ראיתי כתבה על אותו אחד שהיה לו חלום לפתוח נינג'ה בנהריה, בן 38, וראיתי את שמעון הספר מאשדוד

ינון אזולאי:  כל אלה הם אנשים צעירים שרק התחילו את החיים שלהם וזה העסק הראשון שלהם

ינון אזולאי:  בשבוע שעבר היה פה חייל מילואים שאמרו שהוא לא הגיש, כשאני יודע שאחר כך גם הצליחו ועזרו לו, אבל זה לאו דווקא הגשה

ינון אזולאי:  לפעמים כשהוא שם אין לו את הזמן להגשה, אין לו את הזמן לחשוב על עצמו

ינון אזולאי:  הרי אתם יודעים מי העסקים האלה, אתם יודעים מי המילואימניקים שיש להם עסק

ינון אזולאי:  שימו להם מקדמה, אחר כך נדבר

ינון אזולאי:  לא יקרה מה שקרה בקורונה שהיו צריכים להחזיר, כי לחבר'ה האלה צריך לתת קצת יותר

ינון אזולאי:  רב סרן יניב פתיה, בקשה

יניב פתיה: שוחררתי ממילואים ביום חמישי האחרון, אחרי 180 יום

יניב פתיה:  מכיוון שפתחתי עסק השנה אני מקבל 9,000 שקל

יניב פתיה:  היה לי סניף אחד לפני שנה, כשבמהלך 2023 פתחתי סניף נוסף ברמת השרון

אורית פרקש הכהן: איזה עסק?     

יניב פתיה: קליניקה לרפואה סינית

יניב פתיה:  אני יושב ראש האיגוד לרפואה סינית בישראל

יניב פתיה:  כשנפגשתי עם אבי גרובר, ראש עיריית רמת השרון, ואמרתי לו שהוא לוקח לי 4,500 מתוך ה-9,000 שקיבלתי, הוא אמר לי: "אין מה לעשות, עסק צריך לשלם"

יניב פתיה:  כשפניתי לסניף השני בתל אביב, הפקידה צחקה עלי ואמרה לי: "יש לך 5% הנחה על הבית בתל אביב, אבל עסק תמיד משלם"

יניב פתיה:  לא דיברתי על שכירות לעסקים, לא דיברתי על זה שיש לי ילדה שתהיה בת ארבעה חודשים מחרתיים, על כך שאני רץ קודם כל לראות מה קורה עם העסק ורק אחר כך רץ לראות מה קורה איתה

יניב פתיה:  כשהגשתי את הבקשה, קיבלתי מכתב מאוד יפה למייל: "פנייתך נדחתה, המכתב יישלח לך בהמשך"

יניב פתיה:  עדיין לא קיבלתי את ההסבר למה

יניב פתיה:  אני אשמח לדעת למה אני צריך לשלם 9,000 שקל, למה אני צריך בגיל 35 לבקש הלוואות מההורים שלי

ינון אזולאי: אמיר, אתם לא כותבים את הסיבה?      

מיכל שיר סגמן: על סיבה אתה יכול לערער

רועי כהן: 9,000 שקל לרב סרן בצו 8

רועי כהן:  מי יכול להתקיים מ-9,000 שקל?     

מירב כהן: מכתבי ההחלטה התחילו לצאת בשבוע שעבר

מירב כהן:  אחרי שהייתה תקלה עצרנו את זה

מירב כהן:  הוא יקבל מכתב החלטה

מירב כהן:  מחר כולם יתחילו לקבל מכתבי החלטה

ינון אזולאי: תבדקו אם אפשר להחליט אחרת, תבדקו את זה עוד פעם

צמרת אביבי: זה לא פרטני

צמרת אביבי:  זה שהוא הגיע לפה לא אומר שצריך לטפל רק בו

צמרת אביבי:  יש פה בעיה מערכתית

יניב פתיה: 	זו לא בעיה רק שלי, זו גם בעיה של המעסים, של הנטורופתים, בעיה של כל בן אדם שמוכר את הזמן שלו ולא מוכר מוצר

יניב פתיה:  אני לא יכול לעבוד בזמן שאני במילואים, אני לא יכול לעשות הכנסה נוספת מאתר אינטרנט כזה או אחר

יניב פתיה:  על הזמן שלי אני מקבל כסף

מירב כהן: 	כדי לדעת אם יש בעיה רוחבית בחוק שעשינו או אצלנו במערכת - -      

רון כץ: או שיפטרו אותו מהארנונה, או שיתנו לו יותר

רון כץ: זה מגוון רחב של עסקים

רון כץ:  היום בבוקר קיבלתי פניית ציבור ממישהי שיש לה סטרטאפ שהיא פתחה רק השנה ואין לה דוחות, אין לה כלום

רון כץ:  היא כנראה תפשוט רגל בגלל אותם דברים

אסף זמיר: אני בן 45, משרת בחטיבת הנח"ל כבר 25 שנה, נשוי ואבא לארבעה מתל אביב

אסף זמיר:  גם אני כמו יניב מטפל ברפואה סינית ועובד כעצמאי

אסף זמיר:  אני מוכר את המומחיות שלי ואת הזמן שלי, מה שאומר שכשאני לא נמצא בעסק העסק לא עובד, העסק מפסיד כסף

אסף זמיר:  אני רוצה לדבר בתור בעלים של מרכז רפואות - המרכז הגדול ביותר בארץ שמטפל ברפואה משלימה

אסף זמיר:  המרכז הזה הוא מרכז בצמיחה, הוא קיים  חמש שנים

אסף זמיר:  זו הפעם החמישית שאני חוטף משבר

אסף זמיר:  למה? כי לאורך כל הדרך אני עסק בצמיחה

אסף זמיר:  כשמשווים אותי לשנה שעברה, אני כל הזמן נמצא במינוס

אסף זמיר:  המתווה שהצעתם משווה אותי לאוקטובר שנה שעברה שהיו בו שבעה ימי עבודה

אסף זמיר:  אמנם השנה עבדנו שמונה ימי עבודה ואין לי ירידה בהכנסה, אבל ההוצאות שלי גדלו פי 2 כי העסק שלי גדל פי 2

אסף זמיר:  על אוקטובר לא קיבלתי מענק, וגם על נובמבר ודצמבר אני לא זכאי למענק

אסף זמיר:  הציעו לי לסגור את העסק, לסגור את הדלתות, להחזיר ללקוחות כסף כדי שתהיה לי ירידה מתחת ל-25%, אבל אני לא רוצה כי יש לי עובדים, יש לי ספקים, אני רוצה להמשיך לעבוד, אני רוצה שהעסק ימשיך לעבוד

אסף זמיר:  אמנם ההכנסה שלי היא לא מתחת ל-25% משנה שעברה כי העסק ממשיך לעבוד, אבל ההוצאות שלי הן פי 2

אסף זמיר:  אני מפסיד כל חודש למעלה מ-50,000 שקל ואין לזה מענה

אורית פרקש הכהן: אתה יכול להסביר למה ההוצאות הן פי 2?     

אסף זמיר: כי העסק גדל

אסף זמיר:  באוקטובר שנה שעברה עבדו אצלי בעסק 20 מטפלים

אסף זמיר:  היום עובדים בעסק 35 מטפלים

אורית פרקש הכהן: ההוצאות שלך היו גדלות גם בלי קשר למלחמה

אורית פרקש הכהן:  אלו חדשות טובות שאתה משקיע בהרחבת העסק

אסף זמיר: אני משקיע, אבל אתם משווים אותי לשנה שעברה שבה היו לי 20 מטפלים

אסף זמיר:  יחסית לשנה שעברה אני עם אותן הכנסות אבל עם הוצאות שהן פי 2

אסף זמיר:  אם היו משווים אותי לחודשים מקבילים, היו רואים שההכנסות שלי ירדו ב-50%

אסף זמיר:  הטריק הזה של להשוות לשנה עברה אי אפשר לחשוד שאין בו יד מכוון

רון כץ: למה להשוות לשנה שעברה ולא להשוות לחודשיים לפני?          

אסף זמיר: חודש שבו יש שבעה ימי עבודה משאיר אותי ללא זכות למענק

אסף זמיר:  אני מגיע הנה מעזה אחרי 87 יום

אסף זמיר:  לפני 87 יום קפצתי עם הצוות שלי לגבול הצפון, משם ירדתי לעזה, למחנה הפליטים ג'באליה ולמחנה פליטים שאטי, שם אני מסתובב כל היום

אסף זמיר:  אני רוצה לתאר לכם איך נראה סדר היום של כל הצוות שלי

אסף זמיר:  אני סגן מפקד בצוות של אנשים מבוגרים שמשרתים בחטיבת הנח"ל כבר 25 שנה, אנשים עם הרבה מאוד ניסיון

אסף זמיר:  אנחנו קמים ב-07:00 בבוקר אחרי שסיימנו משימה בשעה 04:00, 05:00 ואז פותחים מחשבים, מתחילים לעבוד, מדברים עם רואי החשבון, עם הבנקים, עם רשויות המסים, מנסים להציל את העסקים שלנו

אסף זמיר:  ב-10:00 אנחנו יוצאים שוב למשימה עד 03:00 לפנות בוקר

אסף זמיר:  זאת פשוט בדיחה שיושבים סטודנטים, קצינים ואנשים מכל רחבי הארץ ומנסים להציל את העסקים שלהם

אסף זמיר:       אני רוצה לספר לכם סיפור קצר על אדם מיוחד, על קצין האחזקה שלנו בחטיבה שקוראים לו זיו בן בועז

אסף זמיר:  גיליתי שהג'יפים שאני נוסע עליהם לא מתקלקלים בגלל המנוע, הם מתחילים להתקלקל בגלל שהברגים הקטנים משתחררים

אסף זמיר:  כשזיו הבין את זה, הוא היה מרים אלי טלפון כל בוקר ושואל אותי: "אסף, מה אני יכול לעשות"

אסף זמיר:  כל בוקר הוא בא לטפל לי בג'יפ, כל בוקר הוא שואל איך הוא יכול לעזור לי

אסף זמיר:  כשהוא הבין שהוא נמצא רחוק מידי, הוא הביא את הסדנא שלו שתשב לידי, ליד הצוות שלי

אסף זמיר:  העסקים שמוכרים את המומחיות ואת הזמן שלהם הם הברגים הקטנים

אסף זמיר:  אני לא חברת הייטק, אני לא המנוע הגדול וגם לא המחשב של הרכב, בטח לא הקרבורטור או משאבת הדלק

אסף זמיר:  אני הבורג הקטן במערכת

אסף זמיר:  אנחנו מתחילים להישבר לאט לאט

אסף זמיר:  אני לוקח הלוואה בשביל לשלם מיסים

אסף זמיר:  אם אני לא אוכל להמשיך להחזיק את העסק שלי, העסק שלי יתחיל להיסגר

אסף זמיר:  כבר קיבלתי הנחיה מרואה החשבון שלי לסגור את העסק

אסף זמיר:  אני מנסה להילחם בזה

אסף זמיר:  זיו הבין את זה, אבל אתם לא מבינים את זה

אסף זמיר:  מה שהיינו צריכים זה שאתם כמו זיו תבואו אלינו לעסקים, במיוחד כשמדובר במילואימניקים שאין להם זמן להתחיל להתעסק

אסף זמיר:  על חצי מהדברים שאמרתם אני אפילו לא שמעתי כי לא היה לי זמן לפתוח חדשות

אסף זמיר:  אני הייתי צריך שתבואו אלי ותגידו לי: "עסק קטן של מילואימניק, מה אני יכול לעזור לך, איך אני יכול לטפל בך?" זה קצת מעליב שכשאנחנו אומרים את הדברים האלה, אנשי רשות המסים מתעסקים בטלפונים שלהם

אסף זמיר:  אתם אפילו לא מסתכלים לנו בעיניים

אסף זמיר:  הייתם צריכים לבוא אלי למילואים ולשאול אותי: "אסף, איך אני יכול לעזור לך?" אם הייתי אומר לכם שהפסדתי 150,000 שקל באוקטובר, הייתם צריך לתת לי 150,000 שקל ולהתחשבן איתי בסוף השנה

אסף זמיר:  אני הרי משלם מסים, אני לא יכול להסתיר שום דבר

אסף זמיר:  בסוף השנה היינו מתחשבנים על הכסף, בדיוק כמו שחבר הכנסת חמד עמאר אמר

אסף זמיר:  הבעיה שנקודת המוצא זה שאני משקר, נקודת המוצא שאני לא אמין, שאני צריך להוכיח כל הזמן

אסף זמיר:  כעסק קטן היום יום שלי הוא בהוכחה לרשויות המסים כמה אני מרוויח

אסף זמיר:  כל היום אני חשוף לקנסות, כל היום אני חשוף לעיקולים

אסף זמיר:  תראו, אני לא חברה גדולה, אין לי סוללה של עורכי דין, אין לי סוללה של רואי חשבון, אין לי לוביסטים בכנסת, אין לי אף אחד חוץ מעצמי והמעט עובדים שלי

אסף זמיר:  מה שציפיתי זה שברגע האמת תהיו כמו זיו, תבואו אלי ותשאלו אותי מה אני צריך כדי שאני לא אצטרך לרדוף אחריכם

צמרת אביבי: זה ממש מצער שלמילואימניקים אין ראש שקט להילחם

ינון אזולאי: אמיר, אם אפשר התייחסות לגבי המקרים

כפיר בטט: אין לי ספק שמכל הכספים הכסף הכי נכון הוא הכסף למילואימניקים

אסף זמיר: אז למה אני צריך לעבוד כל כך קשה בשביל לקבל אותו?     

כפיר בטט: היו לנו מקרים שהבנו איפה זה נתקע בדרך

כפיר בטט:  יש את המתווה הכללי, זה ברור, שחל גם על מילואימניקים

כפיר בטט:  מילואימניקים מקבלים מהביטוח הלאומי את ההכנסה על סמך מה שהם לקחו כהכנסה חייבת, וזה בלי קשר להוצאות והכנסות, בשיעור של 125%

כפיר בטט:  אגב, הכסף מביטוח לאומי אמור להתקבל בפוש

ולדימיר בליאק: בהתאם למקדמות ביטוח לאומי שהם משלמים

כפיר בטט: מרשות המסים, כמו שאמיר אמר, זה בבקשה

כפיר בטט:  לשאלתך, אורית, אנחנו באמת משנים קצת פאזה בעניין הזה של המילואימניקים כי הולך להיות מסלול שדומה מאוד למסלול המחזורים

כפיר בטט:  הכוונה שהמילואימניק יקבל את מלוא הפיצוי כמו שדיברתם מקודם על תושבי הצפון

רועי כהן: מהיום הראשון דרשנו את זה

כפיר בטט: מסלול מחזורים שיעבוד בנוהל ירוק, בנוהל פשוט

ולדימיר בליאק: למה לא מסלול אדום?     

כפיר בטט: אפשר גם לעשות את זה כאילו זה מסלול אדום במובן זה שניתן יהיה להגיש מחזורים אחרי כמה חודשים או חצי שנה

ולדימיר בליאק: הכוונה היא לפצות ב-100%

כפיר בטט: אם יהיה נזק עתידי אחרי שהוא חזר מהמילואים, הוא יוכל להגיש אחרי

כפיר בטט:  לעשות מסלול אדום אפריורית - גם אם ישבו 100 רואי חשבון הם לא יצליחו להוציא מספר אמיתי

כפיר בטט:  מה שהיה עד עכשיו, ואני לא בא להגיד שהכל עובד מצוין, זה את קרן הסיוע במשרד הביטחון, שהמטרה שלה הייתה לגעת במי שנופל בין הכיסאות כדי שיקבל פיצוי על הוכחת נזק

כפיר בטט:  ברור לי שהדבר הבא שאתם תגידו זה שמי שנמצא 87 ימים בעזה לא יכול לגשת למשרד הביטחון, לא יכול לגשת להרבה מאוד דברים – אני מקבל את זה לחלוטין

כפיר בטט:  בדרך כלל רואה החשבון של העסק מגיש את זה

אסף זמיר: תבדוק עם רואי החשבון ותראה שכולם גובים על זה אקסטרה תשלום, כל כך מסובך להגיש את זה

ינון אזולאי: כפיר, תבדוק אם רואה החשבון שלו לא במילואים

אורית פרקש הכהן: כפיר, תציג את כל הפרטים של התכנית, הסטטוס שלה, המקור התקציבי שלה, מתי היא מגיעה לפה

כפיר בטט: יש את מה שחוקקתם, את מה שהסדרתם, ויש את העניין שצפוי להגיע בהחלטת ממשלה ביום ראשון הזה או אחריו ויסדיר את התכנית למילואימניקים

כפיר בטט:  אני חושב שמה שבעיקר מעניין אתכם פה זה הפיצוי למילואימניקים בעלי עסקים, אבל יש בתכנית גם מענקים, טיפולים, סבסוד שכר לימוד לסטודנטים, הרבה מאוד דברים מהסוג הזה

כפיר בטט:  אנחנו מתעתדים להגיש עד ה-20 בינואר הצעת תקציב חדשה ל-2024 - תכנית המילואימניקים תהיה מתוקצבת בתוכה

כפיר בטט:  בתוך מה שיוחלט כמגבלת ההוצאה, בתוך מה שיוחלט כיעד הגירעון, ייכנס גם הסכום שמוערך כרגע בסדר גודל של תשעה מיליארד שקל

אורית פרקש הכהן: כמובן שכל הדברים האלה יחולו במצטבר על מס רכוש

כפיר בטט: לא יהיה דבר כזה שעל המחזורים הוא יקבל 100% וגם יקבל את הפיצוי של ההוצאות הקבועות

אסף זמיר:  אתה מבין שעד שזה יגיע העסק שלי יפשוט את הרגל

אסף זמיר:  למה אתה לא עוצר לי את המיסים? המיסים זה בין ההוצאות הגדולות ביותר שלי

אסף זמיר:  אתה יודע שבשביל להגיש את המענק שנדחה הייתי צריך לשלם מיסים? לא יכולתי להגיש בקשה למענק לפני ששילמתי מיסים

אורית פרקש הכהן: אפרופו תכנים, כפיר, בעצם מה שהוא שואל זה למה לא להקפיא להם את הארנונה

אורית פרקש הכהן:  יש רכיבים כאלה בתכנית?       

צמרת אביבי: על ארנונה עסקית לא מדובר בכלל, אין שום מענה

צמרת אביבי:  למה לא מחילים את זה כמו שהיה בקורונה?   

רועי כהן: שום דבר לא מקפיאים

רועי כהן:  זה היה צריך להיות מסלול אדום מהרגע הראשון כדי לא להגיע למצב כזה

כפיר בטט: אם עסק מקבל 100% על המחזור שלו, אז יש בפנים גם את התשלום של הארנונה

אורית פרקש הכהן: הוא צריך קודם להוציא כסף שאין לו כדי לשלם ארנונה

כפיר בטט: בתוך הקרן שאנחנו מתקצבים יש גם ועדת חריגים

כפיר בטט:  אתם חוקקתם מתווה כללי, אתם עושים פה הסדרה שהיא מאוד מאוד רחבה, אבל יכול להיות שיש דברים פרטניים שלא עובדים כמו שצריך ובשביל זה בדיוק נוצרה ועדת חריגים

אסף זמיר: 	אני צריך זמן בשביל להגיש את זה

אסף זמיר:  אני צריך להעלות מסמכים מהטלפון שלי באמצע עזה, תוך כדי משימות, ואין לי זמן לעשות את זה

צמרת אביבי: צריך לתת לו שקט כשהוא נלחם באויבנו, ראש שקט

אסף זמיר: למה אתה לא נותן לי את האפשרות לחזור מהמילואים ואז לשבת איתי בשקט, בכבוד, לעבור על כל המספרים, להחליט ביחד? למה אני בגדר כל הזמן אשם ורמאי שצריך לשלם מראש את כל הדברים האלה?      

רון כץ: למה לא לתת מקדמות?     

אופיר כץ: 	אנחנו צריכים עכשיו לתת מענה לאותם מילואימניקים, כי יש כאלה שנפלו בין הכיסאות, יש כאלה שלא יודעים להגיש, יש כאלה שנמצאים בעזה ולא יכולים להגיש

אופיר כץ:  יש אנשים שאם ניתן להם את המענה עוד חודש או חודש וחצי, העסק שלהם כבר יקרוס

צמרת אביבי: אופיר, הרי יש להם את הנתונים

אופיר כץ: צריך לתת משהו עכשיו לאנשים האלה שנלחמים עבורנו, לתת את האקמול הזה עד שנעביר את זה בהחלטת ממשלה, בחקיקה

יצחק אהרונוביץ': אנחנו מבינים את הכאב ומשתדלים לתת את התשובות במהירות האפשרית עד כמה שניתן, בהתאם למגבלות התקציב וכו'

יצחק אהרונוביץ':  אנחנו לא חלילה מזלזלים באף אחד, אנחנו מבינים את הכאב ומנסים לעשות את המרב

יצחק אהרונוביץ':  עד היום שולמו מעל ארבעה מיליארד שקלים בנזק עקיף ו-700 מיליון שקלים בנזק ישיר

יצחק אהרונוביץ':  הוגשו כ-230,000 תביעות נזק עקיף, 30,000 תביעות נזק ישיר – אלה היקפים שלא ידענו כמותם

אורית פרקש הכהן: אלה הנתונים רק של המילואימניקים?     

יצחק אהרונוביץ': לא, זה הכל

יצחק אהרונוביץ':  צריך לזכור שמדובר פה בהיקפים שהמדינה לא ידעה כמותם

יצחק אהרונוביץ':  אין אדם כמו אמיר שמכיר את כל המקרים הקודמים, אבל המקרה הזה לא דומה לאף מקרה אחר, אפילו לא לקורונה שלא היו אז נזקים ישירים

יצחק אהרונוביץ':  פה הכל נפל יחד

יצחק אהרונוביץ':  אנחנו מבינים שהייתה התעכבות עם ההרחבה לנובמבר-דצמבר, עם התקנות

יצחק אהרונוביץ':  אנחנו באמת עושים את המאמצים לשלם

יצחק אהרונוביץ':  אמיר הקים מערכות מחשוב שמשלמות

יצחק אהרונוביץ':  אני לא מאמין שגוף אחר היה מקים את זה בכזאת מהירות

יצחק אהרונוביץ':       רשות המסים עובדת בשבועיים האחרונים בשיתוף פעולה מלא עם מוקד המילואים שהצבא הקים ויושב ברמת גן

יצחק אהרונוביץ':  יש שם נציג מטעם אמיר, יש שם נציג מטעם מס רכוש, יש שם נציגים מטעם מע"מ ומס הכנסה שמשתדלים לעזור

יצחק אהרונוביץ':  יש שם יחידת מילואים של רואי חשבון ואנשי כספים שאנחנו יושבים איתם בשביל לתת את התשובות כמה שיותר מהר

יצחק אהרונוביץ':  יכול להיות של-98% מהאנשים לא צריך לעזור, רק ל-2% צריך לעזור

אסף זמיר: 98% לא נמצאים ברמת גן

יצחק אהרונוביץ': יש מענים טלפוניים

צמרת אביבי: מאיפה הוא יתקשר? מעזה?     

יצחק אהרונוביץ': מזה שבועיים או שלושה שבועות אנחנו מורידים צוותים שלנו יחד עם צוותי ביטוח לאומי לשטח, למקומות הכינוס

יצחק אהרונוביץ':  לתוך ג'באליה קשה להגיע, אני מודה, אבל למקומות הכינוס מגיעים אנשים שלנו פעמיים-שלוש בשבוע

יצחק אהרונוביץ':  אם צרך להגביר, נגביר את זה, ואמיר עם היד על הדופק בעניין הזה

יצחק אהרונוביץ':  אנחנו עובדים יחד עם אלה שאחראים בצבא על הדברים האלה כדי שהדברים יפעלו כמו שצריך

יצחק אהרונוביץ':       עבר ביום חמישי האחרון חוק דחיית תשלומים לגבי אנשי מילואים

יצחק אהרונוביץ':  כרגע הוא עד 29 לפברואר, לפי מה שאני יודע

יצחק אהרונוביץ':  יש לנו את רשימת אנשי המילואים

יצחק אהרונוביץ':  פעם במספר ימים אנחנו מתעדכנים ברשימות ומזרימים הוראות להקפיא להם

יצחק אהרונוביץ':  אין הליכי גבייה כנגד אנשי מילואים, וגם לא יהיו הליכי גבייה כנגד איש מילואים שלא מגיש את דוח המע"מ שלו בזמן, אבל צריך לזכור שכשאנחנו מדברים בכאלה מאסות זה לא תמיד יהיה 100%

יצחק אהרונוביץ':  בדיוק בשביל זה יש את המענה הטלפוני של רשות המסים

יצחק אהרונוביץ':  יש את האנשים שלנו במוקד ברמת גן ואת האנשים שיורדים לשטח

יצחק אהרונוביץ':  אפשר להתקשר אלי או לשלוח ווטסאפ למספר הנייד

יצחק אהרונוביץ':  אם יש לאיש מילואים עיקול או משהו כזה, שיפנה ואנחנו נסדיר את זה במהירות האפשרית

רון כץ: אתה יכול לתת את מספר הנייד שלך כדי שכולם ידעו אותו?     

יצחק אהרונוביץ': 050-6209094

רון כץ: האם מקדמות זה משהו שחושבים עליו?     

יצחק אהרונוביץ': הסתמסתי עם המנכ"ל, עם שלומי הייזלר, והוא אמר לי שהם עושים את כל המאמצים שכבר ביום ראשון הקרוב התכנית תעלה למליאת הממשלה, תכנית המילואימניקים בגובה של תשעה מיליארד שקלים

ינון אזולאי: כמה חיילי מילואים שיש להם עסקים רשומים אצלכם?     

יצחק אהרונוביץ': אני לא יודע בדיוק, אבל אנחנו מעריכים שכ-30,000

ינון אזולאי: מתי אתם מתחילים לתת להם מקדמות?     

מירב כהן: ישבתי כמה פעמים עם קרן הסיוע במשרד הביטחון

מירב כהן:  המטרה שלהם היא למצוא את הפתרונות לכאלה שהחוק הכללי לא נותן להם פתרון

מירב כהן:  אני מאמין שהתכנית שתעלה ביום ראשון כן תיתן את הפתרון

מירב כהן:   קרן הסיוע הייתה קרן זמנית כדי לתת פתרון במקומות שיש צמיחה

ינון אזולאי: יש לך את הנתונים על אותם אלה? על אסף לא היה לך את הנתון כנראה ובגלל זה לא ידעת עליו

מירב כהן: לקרן הסיוע פתחו אפליקציה קלה שגם המילואימניק שהיה פה בפעם הקודמת אמר שהוא בקלות העלה בפניה את הבעיה

מירב כהן:  אנחנו עוזרים לקרן הסיוע למצוא פתרון לאותם מקרים שהחוק לא מאפשר

יצחק אהרונוביץ': רק הבוקר קיבלנו את הרשימות של אנשי המילואים שנפצעו וניתנה הוראה לתת להם קדימות בכל הבדיקה של התביעות שלהם על נזק עקיף וכו'

ינון אזולאי: אני מבקש לתת את אותה קדימות גם לאותם אלה שברוך השם זוכים ונלחמים כדי שיוכלו להמשיך

אורית פרקש הכהן: לעצמאים

ינון אזולאי: ודאי, המילואימניקים העצמאים

ינון אזולאי:  צריך לראות איך נותנים להם מקדמות במיידי, כי כבר כמה יהיו כאלה שאחר כך יצטרכו להחזיר?      

אורית פרקש הכהן: האם הוא חייב להיות נקי מחובות של מיסים כדי להגיש בקשה?        

מירב כהן: היה אפשר להגיש את המע"מ ללא התשלום

אסף זמיר: אמיר, מי יודע את זה?     

מירב כהן: רואה החשבון שלך ידע את זה

אסף זמיר: כשרואה החשבון שלי ניסה להגיש את הדוחות האלה יחד עם כל יתר העסקים, הוא דרש ממני לשלם את הדברים האלה

ינון אזולאי: מה לגבי זה שאסף אומר שהוא שילם את המיסים כתנאי?          

אבי נוימן: זה לא נכון

אבי נוימן:  יש בחוק הארכת מועדים אפשרות למילואימניקים לדווח על המחזור למע"מ ולא לשלם את המקדמות

אורית פרקש הכהן: אבל יש עוד מיסים אחרים שהם משמעותיים

אסף זמיר: 	יש מלא אנשים שלא יכולים להיות כאן

אסף זמיר:  יש אצלי ביחידה בסביבות 150 אנשים שלא יכולים להגיע לכאן

אסף זמיר:  אמיר הוא אחלה, הוא יסדר לי את הבעיה, אבל מה עם האחרים?     

אורית פרקש הכהן: רשות המיסים, כשתביאו את החקיקה שאתם מדברים עליה לממשלה, תוודאו שיש מענה להיבט הזה של המיסים שהם חייבים לשלם, לא רק את עניין המע"מ

ליאת נויבירט: זה לא עובד אוטומטי הנושא הזה של אי תשלום מיסים

ליאת נויבירט:  האדם צריך לפנות לרשות המיסים ולהגיד שהוא נמצא במילואים

ליאת נויבירט:  אין אפשרות לעשות את זה תמיד

יצחק אהרונוביץ': עד לפני שבועיים הייתה בעיה בהעברת רשימת אנשי המילואים מבחינת גילוי מידע

יצחק אהרונוביץ':  לפני שבועיים, אחרי שזה הגיע לרמטכ"ל, הצלחנו לקבל את הרשימות כי הסברנו שאנחנו רוצים לשים כוכבית ליד בעל עסק שנמצא במילואים כדי שלא יעשו לו הליכי גבייה

ינון אזולאי: עכשיו זה מוסדר?     

יצחק אהרונוביץ': עכשיו זה מוסדר

ליאת נויבירט: צריך לטפל בזה רטרואקטיבית

גל ברנס: חוק דחיית מועדים דוחה הרבה יותר מתשלומי מיסים, הוא גם דוחה תשלומי ארנונה לכל מי שהוא עוסק מורשה

אסף זמיר: עיריית תל אביב הודיעה שהיא לא רשאית לדחות את תשלום הארנונה

יניב פתיה: גם רמת השרון אמרו, "אם אתה לא רוצה לשלם אל תשלם, אבל אז תשלם קנסות"

צמרת אביבי: זה דיפרנציאלי, זה לא כל העיריות

אופיר יחזקאלי: גם עיריית קריית שמונה עדיין גובה ארנונה מעסקים

גל ברנס: יש חוק שעבר בכנסת והוא עד סוף פברואר

גל ברנס:  הוא דוחה גם תשלומים פרטיים בין גורמים

גל ברנס:  הוא נותן מענה גם למילואימניקים, גם למפונים

אורית פרקש הכהן: אולי תוציאו הנחיה לרשויות המקומיות

ינון אזולאי: נתחיל בהקראה

ישי פרלמן: תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים), התשפ"ד-2023 		 		בתוקף סמכותי לפי סעיף 38יז(א) לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א 		1961 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין  		תקנות אלה:     

שולמית אלוני: סעיף 38יז זה סעיף ההסמכה שקבע ששר האוצר, באישור ועדת הכספים, יכול להאריך בתקופה נוספת את התקופה הקובעת שנקבעה לעד סוף חודש נובמבר וכן לקבוע את התיאומים הנדרשים בשל הארכה כאמור, ובלבד שאם האריך את התקופה כאמור תהיה תקופת הזכאות של כלל הניזוקים חודשים נובמבר ודצמבר 2023 – אני רוצה שתתייחס לזה גם בהמשך כשמדובר על הדיווח המזומן – וכחלק מהתיאומים יוכפלו שיעורי הירידה במחזור העסקאות, הקבועים בהגדרה "מקדם ההוצאות הקבועות" בסעיף 38ג לגבי עוסק המדווח בשיטה דו-חודשית, שיעור הירידה הקבוע בסעיף 38ד(א)(2) ושיעורי הירידה הקבועים בהגדרה "מקדם הנזק" שבסעיף 38ד(ה)

ישי פרלמן: הארכת התקופה	1

ישי פרלמן: 	"התקופה הקובעת כהגדרתה בסעיף 38ג לחוק, תוארך בתקופה נוספת,  הקובעת			מיום י"ח בכסלו התשפ"ד (1 בדצמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד 			(31 בדצמבר 2023)

ישי פרלמן:      זאת הוראה שמאריכה את התקופה הקובעת

ישי פרלמן:  ההגבלה בסעיף ההסמכה הייתה עד סוף דצמבר

שולמית אלוני: כשהתקופה הקובעת קבעה את חודש נובמבר

ניר ינושבסקי: המתווה הזה נועד לסייע לעסקים, אבל בפועל בענף שלנו הוא עוד לא עשה את זה

ניר ינושבסקי:  אני עוד לא ראיתי נתונים, אבל אני מניח שאף אחד לא קיבל כסף

ניר ינושבסקי:  יש חוק מוסר תשלומים, כשחוק מוסר תשלומים מגדיר תנאי תשלום לענף הבנייה, לעבודות הנדסה בנאיות, שזה בין שוטף 30 לשוטף 150

ניר ינושבסקי:  אם נפגעתי באוקטובר ולא עבדתי שלושה שבועות, את הכסף בגין אוקטובר מרשות מקומית אני מקבל ב-1 באפריל 2024

ניר ינושבסקי:  עכשיו אתם אומרים לי - בוא תראה לי את הירידה במחזורים

ניר ינושבסקי:  אין לי ירידה במחזורים

ניר ינושבסקי:  אני קיבלתי באוקטובר ובנובמבר כסף על עבודות שביצעתי במאי, ביוני וביולי

ניר ינושבסקי:  אנחנו צריכים שכל חודש פגיעה, שכל חודש שבו קבלן לא עבד הוא יוכל להראות את הנזק שנגרם לו גם חמישה חודשים אחרי

ניר ינושבסקי:  כל חודש באים ומאריכים, אבל מה יקרה בחודש הבא? אנחנו מדברים על אירוע של ענף הבנייה חצי שנה קדימה

טלי לאופר: ענף הנסיעות נמצא ב-80% ירידה

טלי לאופר:  באיזה שלב ידברו על ההמשך? אנחנו לא יודעים אם לפטר את העובדים, אם לסגור את העסקים

טלי לאופר:  אנחנו מבקשים עוד חודשיים כדי שנוכל לשרוד

טלי לאופר:  אנחנו סגורים בגלל שהמל"ל החליט שכל העולם צבוע אדום

טלי לאופר:  חברות תעופה בינלאומיות לא מגיעות לכאן, כי אין להן שיפוי מבחינת הביטוח כמו שיש לחברות הישראליות

טלי לאופר:  אני מבקשת שידברו על הפיצוי גם לרבעון הבא

גל ברנס: ההערה שנאמרה פה הייתה על החוק שחוקק, לא על הצו

גל ברנס:  החוק נעשה במתווה שסוכם עם הקבלנים

גל ברנס:  הם ביקשו את השוטף פלוס לפי החודש שהם ביקשו

גל ברנס:  הם יכלו לבקש כל שוטף פלוס שהם רצו

ינון אזולאי: והם היו מקבלים?     

גל ברנס:   כן, כי זו תקופה עקרונית

ניר ינושבסקי: הם טעו במילואים, הם טעו בעצמאים, ועכשיו הם טועים גם בזה

ניר ינושבסקי:  שקל לא קיבלנו עד עכשיו

ניר ינושבסקי:  מה הפתרון?      

גל ברנס: כרגע הקבלנים מקבלים את השקלים של השוטף פלוס

גל ברנס:  מה קורה בשוטף פלוס? שהוא ממשיך לקבל את הכסף ובגלל זה לא יורד לו המחזור

ינון אזולאי: אבל יגיע איזה שהוא חודש שיהיה לו את הבור והוא לא יוכל להגיש

ינון אזולאי:  אם הוא מקבל שוטף 140 יום, את ה-140 יום שלו הוא יראה בעוד שלושה חודשים

ינון אזולאי:  שם יהיה לו הבור, כי שם אתה אומר לו שאין לו שום מענק

ניר ינושבסקי: ואיפה תהיה בעוד שלושה חודשים? אני נפגע היום ולא יכול להראות לך את הנזק

מירב כהן: הנושא הזה נסגר מול ראול

ניר ינושבסקי: הנושא הזה לא סגור

ניר ינושבסקי:  סגור זה שהקבלנים יקבלו כסף על הביצוע

ניר ינושבסקי:  תיאוריות באוויר כשאף אחד לא קיבל שקל - זה לא סגור ולא בטיח

ניר ינושבסקי:  אנחנו צריכים לקבל כסף

ניר ינושבסקי:  תיתן מתווה טכני שמאפשר לי לקבל כסף

ניר ינושבסקי:  תכניס סעיף שתואם את החוק של מוסר התשלומים

ניר ינושבסקי:  זה לא חוק שאני המצאתי

ינון אזולאי: צריך לתקן את החוק

ינון אזולאי:  אני מבקש להמשיך להתדיין איתם ואז לחזור לוועדה עם תשובות

ינון אזולאי:  תעשו את הכל על מנת לראות איך אפשר לתקן את הדבר הזה, כאשר כבר השבוע אני מבקש שתהיה פגישה ראשונה

אבי נוימן: התקופה הקובעת זה המקום לדון בכל הנושא של ההשגה, כן או לא, והאם אנחנו מאריכים את התקופה

אבי נוימן:  אני לא יודע אם יש איזו שהיא חוות דעת משפטית שאומרת שהתקנות שעכשיו מחוקקים יכולות להרע את המצב של הניזוקים, כי לולא הארכה לא היינו בדיון הזה בכלל

שולמית אלוני: התקופה הקובעת נקבעה בחקיקה הראשית

אבי נוימן: מסלול ההשגה נועד לנישום שנפגע בנובמבר והתאושש קצת בדצמבר אבל כשמחברים לו את נובמבר ודצמבר הוא לא זכאי בכלל

מירב כהן: 	יש חקיקה שאומרת שצריך שהפגיעה תהיה מעל 25%

ינון אזולאי: זו לא תשובה, כי בסופו של דבר אתם מחברים את זה לחודשיים

מירב כהן: אי אפשר לעשות את זה בשלב ההשגה בלי לשנות חקיקה ראשית

מירב כהן:  אין לי סמכות לעשות משהו בהשגה שהוא שונה ממה שהחוק קובע

ינון אזולאי: 	אתה מוכן שנשנה את זה בחקיקה? זה נכון לעשות את זה?     

מירב כהן: לא

ינון אזולאי: אז למה משחק מילים? תגיד שאתה כרשות מיסים מתנגד לזה

מירב כהן: אמרתי את זה בהתחלה

ינון אזולאי: בהתחלה אמרו לנו כן או לא

ינון אזולאי:  גם עכשיו ההסבר שלך הוא לא הסבר הגיוני לפי דעתי

אופיר יחזקאלי: 	אני שומע אתכם מדברים על שגרה, על חזרה לשגרה, על עסקים וכו'

אופיר יחזקאלי:  חבר'ה, אתם לא באירוע, אתם לא מבינים מה קורה בכלל

אופיר יחזקאלי:  לדעתי כאילו מדברים על שתי מדינות

אופיר יחזקאלי:  קריית שמונה כבר סגורה מעל 70 יום

אופיר יחזקאלי:  אשתי והילדים שלי זרוקים בשני חדרים במלון בירושלים

אופיר יחזקאלי:  לך תתרגל למערכת חינוך חדשה, לך תקנה להם ספרים חדשים

אופיר יחזקאלי:  אני מזמין את כל מי שחושב שלחיות במלון זה כיף לראות אם זו חוויה מרעננת

אופיר יחזקאלי:       הנושא הזה של עסקים ונושא התעסוקה הוא קריטי

אופיר יחזקאלי:  אני רוצה להקריא לכם הודעה שקיבל בעל עסק בקריית שמונה מבנק: "שלום לך, חשוב לנו לעדכן אותך כי בתאריך 31 לדצמבר הוצאו לתשלום מחשבונך מספר צ'קים בסך כולל של 253 שהיתרה בחשבונך אינה מאפשרת לשלמם"

אופיר יחזקאלי:  מפעל באזור הצפוני של קריית שמונה, שזה עסק בינוני עם מלא הוצאות שהלך למסלול הירוק, עוד לא קיבל את המקדמה של ה-60%

אופיר יחזקאלי:  שלא לדבר על זה שהמסלול הירוק הוא לא בדיוק ירוק, כי אתם נותנים עכשיו 60% ואת ה-40% הנוספים אתם נותנים בעוד שמונה חודשים, עשרה חודשים

אופיר יחזקאלי:  השיטה לא עובדת

אופיר יחזקאלי:  שלא לדבר על המסלול האדום, של ההשוואה לפעמים קודמות, לשנה קודמת

אופיר יחזקאלי:       	צריך להבין שמסלולי השכר לא עובדים, כי מעסיקים מוציאים תושבים לחל"תים

אופיר יחזקאלי:  בסוף אתה מקבל 60%,70% מהשכר

אופיר יחזקאלי:  מה זה 60%,70% מהשכר? זה משכר הבסיס

אופיר יחזקאלי:  מה קורה עם בונוסים? מה קורה עם שעות נוספות?       	לא יכול להיות שעסקים בקריית שמונה עדיין משלמים ארנונה

אופיר יחזקאלי:  בבקשה תפטרו אותנו מארנונה לעסקים

חנוך דב מילביצקי: כשאני יושב פה ושומע את הסיפורים שלכם, אני מתבייש בשם כולם

חנוך דב מילביצקי:  המצב הזה לא נכון, לא צריך להיות ואנחנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי שהוא ייפסק כמה שיותר מהר

חנוך דב מילביצקי:  כל חיוב, חוץ מחוב מזונות, לגבי מילואימניקים, סדירים, מפונים, בטח ובטח מרשויות המדינה, נדחה בחוק עד סוף פברואר

חנוך דב מילביצקי:  אם לא תושג הסדרה לגבי הדחיות הללו, בסוף התקופה זה יצטבר

חנוך דב מילביצקי:  זה מה שגורם להרבה אנשים לבוא ולשלם כי הם לא רוצים שאחר כך זה יבוא להם בבום

חנוך דב מילביצקי:  הם לא יודעים עדיין כמה פיצוי הם יקבלו, מאיפה יהיה להם לשלם

חנוך דב מילביצקי:  זה לא רק בעלי עסקים, זה אפילו אנשים פשוטים שעברו מקרית שמונה, שוכרים דירה ואפילו את השכירות הם משלמים בהלוואות כי הם מפחדים שבסוף הם יצטרכו לשלם שלושה-ארבעה חודשי שכירות בבת אחת

חנוך דב מילביצקי:  האנשים באוצר, במסגרת מה שתביאו לפה אחר כך נצטרך להתייחס לכל החיובים האלה, כי רק הדחייה לא מספיקה

נתנאל היימן: 	אני תומך בכל מה שאמרו חברי הכנסת לגבי נובמבר

נתנאל היימן:  עצם זה שאנחנו נמצאים בינואר ועוד אין תקנות, לא עושה כבוד לאף אחד

נתנאל היימן:  לגבי לוחות הזמנים, מה שרועי אמר קודם, העסקים עוד לא קיבלו את הפיצוי המלא על אוקטובר, כשאת הפיצוי של נובמבר הם יקבלו רק בפברואר

נתנאל היימן:  לא שמעתי איזה שהוא מענה לנושא הזה

נתנאל היימן:       	לא עלה פה הנושא של האזור המיוחד

נתנאל היימן:  האזור המיוחד הוא לא רק לעסקים של 40 קילומטר, הוא גם שכר המפונים

נתנאל היימן:  אין היום דרך לקבל פיצוי על שכר המפונים עבור נובמבר ודצמבר

ינון אזולאי: נתנו למי שהעסק שלו נמצא באזור מיוחד, אבל אולי צריך להוסיף את מי שגר באזור המיוחד

מירב כהן: 	זו החקיקה שאמורה לעבור אליכם

ינון אזולאי: 	זה בתקנות

ינון אזולאי:  שם נטפל בזה

שולמית אלוני: זה לא במסגרת התקנות האלו

נתנאל היימן: 	אותו דבר המסלולים הירוקים בקווי העימות שעדיין לא פתוחים לנובמבר ולדצמבר

שולמית אלוני: זה הכל במסגרת התקנות שרשות המיסים צריכה להביא

נתנאל היימן: יהיו תקנות לאזור המיוחד?      

ישי פרלמן: הן יפורסמו להערות הציבור היום בערב או מחר

ישי פרלמן: תיאומים לעניין	2

ישי פרלמן: 	לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום י"ז בחשוון התשפ"ד נזקים בתקופת		(1 בנובמבר 2023) עד יום י"ט בטבת התשפ"ד (31 בדצמבר  הארכה			2023), בקביעת שיעור הירידה במחזור העסקאות יחולו 			ההוראות הקבועות בסעיף 38יז(א) לחוק, ויראו כאילו –      

שולמית אלוני: למה 1 בנובמבר? בגלל הדו-חודשי?     

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  סעיף ההסמכה קובע שברגע שיש הארכה, שזאת הארכה שעשינו בתקנה 1, צריך להסתכל על כל העוסקים כאילו הם מדווחים דו-חודשי, לכן אנחנו יוצרים תיאומים לעניין נזקים שהיו בתקופה של 1 בנובמבר עד 31 בדצמבר

שולמית אלוני: ומה ההתייחסות לגבי "יחולו ההוראות הקבועות בסעיף 38יז(א)"? למה הייתם צריכים לכתוב את זה כך?     

ישי פרלמן: ברגע שזה קורה, יש מספר תיאומים שכתובים בתוך החוק

ישי פרלמן:  כדי שמי שקורא את התקנות יוכל לדעת שהוא צריך להסתכל בחוק כדי לראות התיאומים, עשינו פה הפניה

שולמית אלוני: אתה מתכוון לזה שכחלק מהתיאומים יוכפלו שיעורי הירידה שנקבעו כבר בתוך סעיף ההסמכה?     

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  מקדם ההוצאות הקבועות מוכפל, התנאי של הפגיעה המינימאלית מוכפל, ומקדם הנזק בסעיף 38ד(ה) לעוסקים מתחת ל-300,000 מוכפל

ישי פרלמן:  קבענו 12

ישי פרלמן: 5% בגלל שהנחנו שיש חודש אחד של פגיעה וחודש אחד שאין פגיעה, כאשר בשקלול יוצא שזה כמו פגיעה של 25% באותו חודש

ישי פרלמן:  בגלל שעכשיו אנחנו רואים שהמלחמה נמשכת ואנחנו דורשים פגיעה של 25% בשני החודשים, זה צריך להיות מוכפל, זה צריך להיות בדיוק כמו בחד-חודשי, שיעור פגיעה של 25%, שזה מה שהחוק התכוון אליו כשיעור פגיעה מינימאלי

ישי פרלמן:  חוץ מהתיאומים שנעשו בחוק, כל התיאומים שנקרא עכשיו הם תיאומים נוספים שלא נעשו במסגרת החוק וצריך לעשות כדי שהדברים יסתדרו בצורה כמו שהיא אמורה להיות

ישי פרלמן:  התיאומים האלה משנים את התקופות, הם מכפילים את הפיצוי, מכפילים את התקרה, כדי שיהיה פיצוי על שני חודשים, לא פיצוי על חודש אחד

ישי פרלמן: בהגדרה "הוצאות השכר בתקופת הזכאות", בפסקה (2) להגדרה "התקופה המזכה לעניין שכר", במקום "חודש  נובמבר 2023" נאמר "חודשים נובמבר ודצמבר 2023";     	זה מאפשר פיצוי לא רק על שכר ששולם בחודש נובמבר, גם על שכר ששולם בחודש דצמבר, של 75% כפול שיעור הפגיעה

ישי פרלמן: כמפורט להלן" יבוא "מוכפל ב-2";     	ההגדרה "הוצאות מזכאות" נותנת את הפיצוי, את גובה הפיצוי

ישי פרלמן:  יש תקרות של הפיצוי, כשהתקרות נקבעו מתוך הנחה שזה פיצוי על חודש אחד

ישי פרלמן:  פה אנחנו מכפילים את התקרות, מה שאומר שבמקום 600,000 שקלים, זה יהיה 1

ישי פרלמן: 2 מיליון, ובמקום תקרה מקסימאלית של 1

ישי פרלמן: 2 מיליון, זה יהיה 4

ישי פרלמן: 2 מיליון, כי זה פיצוי גם על נובמבר וגם על דצמבר

ישי פרלמן: יבוא "מוכפל ב-2";     הוצאות קבועות של שני חודשים, לא רק של חודש אחד

ישי פרלמן: בפסקה (2) –      

ישי פרלמן: בפסקת משנה (ב), בסופה נאמר "ומוכפל ב-2";     

ישי פרלמן: בפסקה (4), בסופה נאמר "ומוכפל ב-2";     צריך לעשות תיקון במקרים מיוחדים שבהם יוצרים את המחזור באמצעות ממוצע של תקופה ארוכה יותר

ישי פרלמן:  במקום שיהיה חודשיים מול חודש, צריך שיהיה חודשיים מול חודשיים, לכן מכפילים את תקופת הבסיס ב-2

ישי פרלמן: בפסקה (1)(ב) – במקום "חודש נובמבר 2023" נאמר "חודשים נובמבר ודצמבר 2023"

ישי פרלמן: "חודשים דצמבר 2023 וינואר 2024"

ישי פרלמן: נאמר "ינואר ופברואר 2024"

ישי פרלמן:      	פסקה (3)(ב) מתייחסת לניזוק שמדווח על בסיס מזומן באופן חד-חודשי

ישי פרלמן:  הפגיעה שלו שתתרחש בנובמבר או בדצמבר תתבטא בדצמבר ובינואר

ישי פרלמן:  קיזזנו כל פעם חודש אחד את הפיצוי, כדי שזה יהיה באופן מדויק

שולמית אלוני:  איך זה עומד בקנה אחד עם סעיף ההסמכה?      

ישי פרלמן: סעיף ההסמכה נכתב בהצעת החוק כאשר לא היה - -     

שולמית אלוני: לפני שהכנסנו את ההתייחסות לדיווח על בסיס מזומן

ינון אזולאי: הוא יראה את הכסף שלו רק בפברואר, מה שאומר שאלה על בסיס מזומן מפסידים פה

ינון אזולאי:  מה אם לא תביא הארכה בינואר?     

גל ברנס: הרעיון של בסיס מזומן אומר שהעסק עכשיו מקבל את ההכנסות שלו מחודשים קודמים, לכן לא נראה לו ירידה במחזור

גל ברנס:  גם בחוק נכתב שכדי שתהיה זכאי בכלל לחשב עסק על בסיס מזומן, אתה צריך שלא תהיה לך ירידה בחודש הרלוונטי

גל ברנס:  אם החודש הרלוונטי הוא אוקטובר, אתה זכאי לחשב על בסיס מזומן אם יש לך ירידה של פחות מ-40%

גל ברנס:  אם יש לך ירידה של מעל 40%, זה אומר שאתה לא על בסיס מזומן

מירב כהן: זו לא חובה בסיס מזומן

ינון אזולאי: מדובר על אותם אלה שמדווחים על בסיס מזומן כי הייתה להם איזו שהיא בעיה

מירב כהן: הניסיון על בסיס מזומן הוא בתקופה הראשונה - ככה גם עשינו בקורונה

מירב כהן:  פה זאת פעם ראשונה שנותנים בסיס מזומן גם בתקופות הבאות

ינון אזולאי:  לא צריך להגיע למצב שהם ידווחו בינואר

ינון אזולאי:  במקום שזה יהיה כפול 2, תעשה להם כפול 3, ואז הוא לא יצטרך להגיע לדיווח של ינואר

מירב כהן: כפול 3 הוא כבר לא יכול

ינון אזולאי: הוא יקבל רק במרץ

ינון אזולאי:  אני רוצה למנוע את זה

מירב כהן: את זה אנחנו עושים בבסיס המזומן של הדו-חודשי, כי החד-חודשי כבר הגיש את התביעה על נובמבר

מירב כהן:  פתחנו את המערכת של בסיס מזומן עבור אוקטובר לנובמבר

מירב כהן:  ב-15 בנובמבר נפתחה המערכת של בסיס מזומן למי שמדווח חד-חודשי עבור חודש אוקטובר

מירב כהן:  את הדו-חודשי, שזה יוצא רק ב-15

מירב כהן: 3 שהוא יכול להגיש את התביעה, אנחנו רוצים להציע להכניס בנובמבר ודצמבר יחד

גל ברנס: מקבלים את מה שביקשת, ינון

מירב כהן: הדו-חודשי שעד היום לא הגיש שום תביעה, יקבל שלושה מענקים יחד

מירב כהן:  הוא יגיש אותם ב-15 לינואר

מירב כהן:  הירידה הזאת תקבע איפה הוא נמצא בטבלה של הפגיעה, וזה יהיה מוכפל עבור תשומות של שנה, מחולק ב-12 ומוכפל בשלוש

מירב כהן:  זה בוודאות נותן לו את כל המענק בפעם אחת

יונתן פיינגולד: מתי הוא יקבל את זה לחשבון הבנק?     

מירב כהן: ברוב התיקים שראינו עד עכשיו 80% שילמו באוטומט

מירב כהן:  חלקם עלו לתכנית העבודה וקיבלו את המקדמה

יונתן פיינגולד: 60%?     

מירב כהן: 60% מקדמה

יונתן פיינגולד: מה עם השאר? הרי העלויות שלנו הן הרבה יותר גבוהות מ-60%, זה ברור

מירב כהן:     החקיקה נתנה לנו את הזמן לבדוק את המקרים שאנחנו חושדים שיש בהם בעיה

מירב כהן:  בגלל זה יצרו מקדמה

יקיר ליסיצקי:  ענף המסעדות עובד על 6%,7% רווח

יקיר ליסיצקי:  מסעדה שהפסידה כסף בנובמבר אבל בדצמבר עבדה, עוד לא שילמה את ההפסדים של נובמבר

יקיר ליסיצקי:  אתם לא רוצים לשלם על חודש נובמבר

יקיר ליסיצקי:  מסעדה שירדה 40% לא מקבלת כסף

יקיר ליסיצקי:  אי אפשר לאחד את החודשים האלה

יקיר ליסיצקי:  מאות עסקים אם לא אלפי עסקים שירדו ב-40% בנובמבר נמצאים בחוץ, הם צריכים ללכת לבנק כדי להביא כסף

יונתן פיינגולד: זה במקרה הטוב

יונתן פיינגולד:  יש עסקים שירדו ב-80%

יקיר ליסיצקי: למה עסק במדינת ישראל צריך להביא כסף מהבית על חודש נובמבר כשהמלחמה הייתה טרייה, כשלא יצאנו לבלות? אתם מתעלמים לחלוטין מנושא תזרים המזומנים

יקיר ליסיצקי:  אי אפשר לאחד את זה

יקיר ליסיצקי:  אדוני היושב ראש, את ההשלכות אנחנו נראה עוד רבעון, עוד חציון, אחרי שנקום ונסתכל אחורה

יקיר ליסיצקי:  איחוד של זה עשוי לסגור מסעדות שירדו 30%,40% וכל הרווח שלהן זה 6%

יקיר ליסיצקי:  אם הן ירדו 30% וילכו להביא 50,000, 60,000, 70,000 שקל מהבית, זה יסגור אותן

יקיר ליסיצקי:  למה על חודש נובמבר אני לא זכאי למענק כי הייתי בסדר ודחפתי קדימה בדצמבר? איפה נשמע כדבר הזה?        

ינון אזולאי: אלה בדיוק המקרים שהתייחסתי אליהם בהתחלה

ינון אזולאי:  אתה אומר שרובם לא ייפגעו, אבל פה מדובר בענף שלם שנפגע

ינון אזולאי:  מסעדנים נפגעים, אין מה לעשות

יונתן פיינגולד: גם הענף שלנו, ענף ההפקות, נפגע, ירדנו לאפס עבודה

יונתן פיינגולד:  אנחנו עושים טקסים של הלוויות, אנחנו עושים את כל הטקסים העצובים שקיימים בהתנדבות

יונתן פיינגולד:  אנחנו מחזיקים עובדים ומשלמים להם שכר

מירב כהן: זה שונה מהמסעדות, כי גם בדצמבר יש לך ירידה

גל ברנס: אנחנו, לצערנו, למודי ניסיון במדינת ישראל עם אירועים שפוגעים בעסקים

גל ברנס:  אנחנו שנה וחצי אחרי הקורונה

גל ברנס:  למרות שהירידה בשנת הקורונה הייתה 25% והמענק היה בערך חצי מהמענק שמוצע לתת פה, בשנת הקורונה נסגרו הכי מעט עסקים

ולדימיר בליאק: אני חייב להגיד, ינון, שדי נמאס לי לשמוע על הקורונה

ולדימיר בליאק:  מה זה רלוונטי עכשיו קורונה? אנחנו באירוע אחר שאנחנו לא יודעים מתי ואיך הוא ייגמר

ולדימיר בליאק:  די לספר לנו על הקורונה

גל ברנס:  אלה הנתונים הכי טובים שיש לנו

ולדימיר בליאק: האם זה עוזר לו? לא עוזר לו

יקיר ליסיצקי: אדוני היושב ראש, יש תשובה לגבי הנושא הזה שנוגע לכל המשק הישראלי?     

ינון אזולאי: לא מספקת אותי התשובה לגבי המסעדנים

יקיר ליסיצקי: אפשר לחוקק את זה?     

צמרת אביבי: זה לא רק המסעדנים, יש פה עוד ענפים

ולדימיר בליאק: זה בעיקר מסעדנים, אבל לא רק

ינון אזולאי: ולדימיר, אתה צודק, אבל מי כמוך יודע שדבר כזה מצריך שינוי חקיקה

ולדימיר בליאק: נכון, אני יודע

אורית פרקש הכהן: השאלה אם לא להסמיך את רשות המיסים

ינון אזולאי: יש לנו שתי אופציות: או שאנחנו ממשיכים להתדיין ולא נאשר לאלה שעכשיו, או שאנחנו מאשרים לאלה שעכשיו

ינון אזולאי:  להגיד לך שבטוח נביא שינוי חקיקה, אני לא יודע, אבל כן צריך לעשות דיונים בעניין הזה כשיביאו את התקנות, כן צריך לראות מה אפשר לעשות

מירב כהן: גם מישהו שיש לו ירידה של 20% בנובמבר וירידה של 20% בדצמבר לא מקבל

מירב כהן:  במה הוא שונה מאותה דוגמה שיקיר נתן, של בין 40 ל-20? זה בדיוק אותו דבר

יקיר ליסיצקי:    אבל הייתה התאוששות בדצמבר

מירב כהן: אבל יש גם עסק שנפגע מהמלחמה 20% בכל חודש

יקיר ליסיצקי: אני מדבר על עסק שהיה בנובמבר, בשעת השי"ן, כשהיו פה טילים כל היום

יקיר ליסיצקי:  בדצמבר חזרנו לעבוד, לדחוף את המשק

גל ברנס: זה להחזיק את המקל משני קצוות

אורית פרקש הכהן: מה עם הסמכות שלכם להחריג ענפים מסוימים?      

ינון אזולאי: זה בחקיקה

אורית פרקש הכהן: בחקיקה הזאת

ינון אזולאי: אי אפשר, צריך לפתוח את החקיקה

ישי פרלמן: בפסקה (3), בעקבות הטענות שהעלה היושב ראש, אנחנו מציעים להעביר את זה לנובמבר ודצמבר 2023 במקום ינואר ופברואר 2024

ישי פרלמן:  זה אמנם ייצור פיצוי גבוה מידי לחלק מהעוסקים, אבל - -     

שולמית אלוני: למה במקור קבעתם את זה לינואר ופברואר או לדצמבר וינואר?     

ישי פרלמן: פסקה (2) מדברת על עוסקים על בסיס מזומן שמקבלים שוטף פלוס 30 ומדווחים בצורה חד- חודשית, ופסקה (3) מדברת על מי שמדווח על בסיס מזומן בצורה דו-חודשית

ישי פרלמן:  למי שמדווח חד-חודשי  צריך לדחות בחודש כל פעם, לעשות את שני החודשים של דצמבר וינואר

ישי פרלמן:  למי שמדווח דו-חודשי אי אפשר לעשות את דצמבר וינואר כי אין דיווח כזה, צריך לבחור את נובמבר ודצמבר או את ינואר ופברואר

ישי פרלמן:  אנחנו חשבנו שיותר נכון לעשות ינואר ופברואר

שולמית אלוני: אם נשנה את זה לנובמבר ודצמבר גם בפסקה (2) וגם בפסקה (3), מי צפוי להיפגע? יש קבוצות שצפויות להיפגע מזה?     

ישי פרלמן:   אנחנו חושבים שבפסקה (2) הדבר המדויק יהיה להשאיר את זה על דצמבר וינואר, זה בדיוק החודשים המקבילים, זה בדיוק חודש פלוס אחד

ישי פרלמן:  בפסקה (3), בגלל שגם הבחירה בנובמבר ודצמבר וגם הבחירה בינואר ופברואר אינן מדויקות מבחינה מקצועית, אנחנו הולכים לתקן את זה בעקבות ההערות שעלו - -      

מירב כהן: מי שהוא חד-חודשי כבר הגיש תביעות של שוטף פלוס, זה נפתח ב-15 לדצמבר, לכן צריך להמשיך באותה דרך של חודש קדימה, ואילו למי שהוא דו-חודשי לא הייתה אפשרות לקבל תשלום עד עכשיו

ליאת נויבירט: 	אני רוצה להזכיר לכולנו את המסגרת הנורמטיבית של החקיקה זאת

ליאת נויבירט:  המסגרת הנורמטיבית של החקיקה הזאת באה לתת מסגרת ביטוחית לאזרחי מדינת ישראל כשיש אירוע של מלחמה, של פעולות איבה

ליאת נויבירט:  זה צריך להיות נר לרגלנו כשאנחנו מנהלים את הדיון הזה

ליאת נויבירט:  דיברו פה על זה שאנחנו בינואר ועדיין אין טיוטת תקנות לכל האזורים שאנחנו מדברים עליהם

ליאת נויבירט:  אני מדברת כל יום עם עסקים באזורים האלה שלא יודעים מה לעשות, שהם במצב קשה מאוד

ליאת נויבירט:  למה אנחנו נמצאים פה עכשיו בדיון על מענק לכלל הארץ על נובמבר ודצמבר ולא מדברים על ינואר ופברואר, אולי אפילו על מרץ ואפריל? למה אנחנו לא מביאים קדימה? למה אנחנו לא נותנים איזו שהיא ודאות עסקית למשק כדי לדעת מה לעשות בינואר - להוציא לחל"ת, מה לעשות עם העובדים, איך להתנהל, האם לקחת הלוואות? העסקים לא יודעים מה לעשות

ליאת נויבירט:  אמיר דיבר מקודם על בעיה תפעולית

ליאת נויבירט:  אני קוראת לעזור לאמיר ולאנשים היקרים האלה ממס רכוש שעובדים יום  ולילה ולגייס להם אנשים כדי שהם יוכלו לטפל בכל התביעות

ליאת נויבירט:  האם אתם יודעים שיש עסקים בדרום ובצפון שלא קיבלו מקדמות, מסלול אדום? כמו שאתם יודעים, פיצויים נזק אדום אפשר להגיש בסוף המלחמה

ליאת נויבירט:  יש כרגע מצוקה שצריך לפתור מבחינה תפעולית כדי שהם יוכלו לסייע לאותם עסקים

ליאת נויבירט:       	צריך לטפל בנושא של עסקים בצמיחה

ליאת נויבירט:  הנושא הזה הוא נושא קריטי שאין לו מענה וחייבים למצוא לו פתרון מיידי

ינון אזולאי: דיברנו על זה

אבי נוימן: בשבוע שעבר דיברנו על סעיף (ב) שמדבר על תיקון מחזור הבסיס, על תיקון מחזור העסקאות הכולל

אבי נוימן:  נאמר לנו שיש בעיה, שצריך לתקן את החוק

ינון אזולאי: רשות המיסים מתנגדת

ינון אזולאי:  אנחנו מדברים על תיקון חקיקה שייקח זמן

אבי נוימן: 	לא בהכרח צריך תיקון חקיקה, כי אם תסתכל בסעיף של התקנות, בסעיף השני, יש אפשרות לקבוע מחזור עסקאות גם לגבי ניזוקים אחרים שהם לאו דווקא מילואימניקים

ישי פרלמן: הסעיף הזה נועד לקבוצות מאוד ספציפיות

אבי נוימן: רשאי לקבוע לגבי ניזוקים או קבוצות של ניזוקים אחרים, למשל המסעדות

ינון אזולאי: אני במקרה הזה פחות מסכים איתך

ישי פרלמן: החוק קובע מה יהיו תקופות הזכאות, כאשר ההסמכה היא רק במקרים מאוד ספציפיים שבהם תקופות הזכאות לא מתאימות

ישי פרלמן:  תקופת הזכאות פה למסעדנים בדיוק מתאימה

ישי פרלמן:  אלו יהיו תקנות שיהיו בניגוד לחוק אם נעשה את זה על קבוצה כל כך גדולה

שולמית אלוני: מה אתם מציעים לעשות בפסקאות (2) ו-(3)? האם כתוצאה מהשינוי של חודשים נובמבר ודצמבר אתם צופים שיהיו אוכלוסיות שייפגעו?     

מירב כהן: כל הרעיון של שוטף פלוס זה שיש לו כסף שהתקבל עכשיו וכתוצאה מזה לא תהיה לו ירידת מחזורים

מירב כהן:  אם בחד-חודשי אנחנו ניקח את השוטף פלוס ונחזיר אותו חזרה לנובמבר ודצמבר, זה לא ייתן פתרון של שוטף פלוס למי שהוא באמת שוטף פלוס, הוא חייב להגיש את זה בינואר

מירב כהן:  לגבי הדו-חודשי זה נוצר מאילוץ כי נאמר שהם ימתינו עד מרץ

מירב כהן:  רק בגלל האילוץ הזה אנחנו מוכנים לבוא ולהקדים את זה

ישי פרלמן: אין דרך לעשות משהו מדויק

מירב כהן: הסיבה להקדים את זה לדו-חודשי היא בגלל שזה רחוק ובגלל שזה דצמבר וינואר

מירב כהן:  יש לנו שתי אפשרויות: לתת את ינואר ופברואר, שאז הוא יגיש את זה רק ב-15

מירב כהן: 3, או לתת את נובמבר ודצמבר, שאז לא כל הפיצוי הוא שוטף פלוס כי אתה מקבל את דצמבר עצמו

ינון אזולאי: אבי, מקובל עליך?       

אבי נוימן: מקובל

מירב כהן: בדו-חודשי, בגלל שיש בעיה של השוטף פלוס לגבי דצמבר, אמרנו שאנחנו מוכנים לבדוק את נובמבר ודצמבר ולתת שלושה מענקים לדו-חודשי

מירב כהן:  בחד-חודשי, אם ניקח את נובמבר ודצמבר וניתן לו עבור נובמבר ודצמבר, זה לא באמת שוטף פלוס, העסק ייפגע

מירב כהן:  בדו-חודשי זה אילוץ שנוצר בגלל הסיטואציה שהם לא מדווחים דצמבר וינואר, לכן נתנו את שתי האפשרויות

ליאת נויבירט: תהיה להם אפשרות לבחור? איך הם ידעו לפי איזו אופציה לדווח?     

מירב כהן: באתי לכאן עם שתי האופציות

אליהו (אלי) רביבו: בכל אחת משתי החלופות יהיה מי שייהנה ויהיה מי שייפגע

אבי נוימן: זו בחירה על בסיס מזומן, אתה לא חייב

אבי נוימן:  אגב, הרבה לא לקחו

אבי נוימן:  אני חושב שההצעה שעוזרת בפן התזרימי היא הצעה נכונה

שולמית אלוני: בפסקה (3) יהיה תיקון כך שבמקום ינואר ופברואר 2024 יהיה נובמבר ודצמבר 2023

ישי פרלמן: בסעיף 38ד לחוק בסעיף קטן (ב), ברישה, אחרי "לפי העניין", נאמר "מוכפל בשניים"

ישי פרלמן:       	הסעיף הזה מדבר על גובה הפיצוי לניזוק עם מחזור נמוך מ-300,000 כדי שיהיה פיצוי עבור שני חודשים

ינון אזולאי: 	מי בעד תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים) עם התיקונים, מי נגד, מי נמנע?         

ינון אזולאי: אושר

ינון אזולאי: התקנות עם התיקונים עברו

רועי כהן: תתייחס לעניין של התזרים

רועי כהן:  אנחנו, כל ציבור העצמאים ובעלי העסקים, דורשים לא לראות את הכסף בסוף מרץ לפי המתווה שהרמתם את היד עכשיו

ינון אזולאי: 	אמיר, אני מבקש לגבי הקבלנים לחזור ולהגיד את מה שסיכמנו

ינון אזולאי:  אני מבקש לבדוק לגבי המילואימניקים, לגבי מה שרועי מדבר, שלא יצטרכו רק במרץ לקבל את זה, ולראות לגבי מה שדיברנו על המסעדנים ועל התיירות

ינון אזולאי:           הישיבה נעולה