ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 215, 2024-01-01 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב, אנחנו בעניין הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 20) (הצהרת אמונים למשרת ראש נציגות דיפלומטית או קונסולרית), התשפ"ג–2023

שמחה רוטמן:  מכבד אותנו בנוכחותו שר החוץ

שמחה רוטמן:  מדובר בהצעת חוק ממשלתית שהגיעה ממשרדו, ולכן אני אכבד אותו בפתיחת הדיון, במה שעומד מאחורי הצעת החוק

שמחה רוטמן:  בבקשה, כבוד שר החוץ עדיין

החוץ אלי כהן: תודה, אדוני היושב-ראש, בוקר טוב לכולם, קודם כול, נמצאים איתנו כאן נציגים של משפחות החטופים

החוץ אלי כהן:  אני רוצה לומר לכם שאנחנו כמובן נמשיך להפוך כל אבן

החוץ אלי כהן:      ברשותכם במעבר חד לנושא של הוועדה

החוץ אלי כהן:  הצעת החוק שעליה אנחנו מתכנסים היום היא הצעת חוק שירות המדינה (הצהרת אמונים למשרת ראש נציגות דיפלומטית או קונסולרית), כאשר הצעת החוק הזאת אומרת שכל מי שיתמנה להיות נציג של מדינת ישראל, יצטרך לתת את ההצהרה הפשוטה שאומרת כדלקמן: "אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית"

החוץ אלי כהן:      אנחנו רואים שהנציגים שלנו בעולם בחזית הדיפלומטית של מדינת ישראל ניצבים בפני לא מעט אתגרים

החוץ אלי כהן:  ככלל להיות דיפלומט זה מורכב ומאתגר מאוד, על אחת כמה וכמה על רקע כל האתגרים שיש למדינת ישראל מול השכנות שלנו, מול הסוגיות הבין-לאומיות וכן הלאה

החוץ אלי כהן:      נשאלת השאלה, למה החוק הזה מגיע אחרי 75 שנה? למה צריך את החוק הזה? מכיוון שלפני יותר משנה רצו למנות את חברת הכנסת זועבי לקונסולית ישראל בשנחאי

החוץ אלי כהן:  חברת הכנסת זועבי לא הכירה במדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, קראה לחיילי צה"ל בשמות גנאי, לא כיבדה את סמלי המדינה, ולכן הדבר הבסיסי הוא שמי שיוצא לייצג את מדינת ישראל, באותו מקום שהוא נמצא בו בחו"ל, חייב להכיר בדבר הבסיסי שמוסכם על כלל הציבור הישראלי, שהוא חלק מהדברים של הקמת המדינה – להכיר במדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית זה הדבר הבסיסי, ואני בטוח שיש על כך הסכמה על ידי כלל המפלגות הציוניות גם מימין וגם משמאל

החוץ אלי כהן:  לשמחתי הצעת החוק הזאת עברה בקריאה הראשונה ללא מתנגדים

החוץ אלי כהן:      אני רק אזכיר שיש בעולם יותר מ-200 מדינות, אך יש רק מדינה אחת שהיא גם יהודית וגם דמוקרטית, ולכן הצעת החוק הזאת היא הצעה פשוטה

החוץ אלי כהן:      אני רוצה להודות לגורמים הרלוונטיים במשרד החוץ ובנציבות שירות המדינה שפעלו לסייע ולקדם את הצעת החוק הזאת שהיא בסיסית

החוץ אלי כהן:       אני באופן אישי שמח על כך שההצעה הזאת יוצאת ביום האחרון לתפקידי

החוץ אלי כהן:  אני חושב שיש כאן גם ערך וגם חיבור שלנו למדינה

החוץ אלי כהן:  אני לא אכביר במילים ונמשיך הלאה

החוץ אלי כהן:  תודה, אדוני היושב-ראש

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  נמצא פה השר, ואני יודע שגם השר וגם נציגי משרדו בכל העולם שותפים מרכזיים ופעילים מאוד במאמץ להשבת החטופים

שמחה רוטמן:  כמו שאתם יודעים, אתם בליבנו תמיד, אבל נשמח לשמוע אתכם

שמחה רוטמן:  לא נשמח, נשמח לשמוע אתכם בעזרת השם כשהם יחזרו ושלא תהיו בסטטוס הזה, אבל נתכבד לשמוע אתכם

אסתר בוכשטוב: בוקר טוב

אסתר בוכשטוב:  אני אימא של יגב

אסתר בוכשטוב:  יגב בן 34, החודש הוא כבר יהיה בן 35

אסתר בוכשטוב:  אני מפחדת להגיד את המילים האלה

אסתר בוכשטוב:  יגב נחטף מהבית שלו בנירים

אסתר בוכשטוב:  יגב הוא בן קיבוץ, הוא גר בנירים

אסתר בוכשטוב:  הוא החליט להישאר לגור בעוטף, להישאר לגור בנירים יחד עם אישתו

אסתר בוכשטוב:  הם נחטפו שניהם מהבית שלהם, מהמקום שהם חשבו שהוא מוגן

אסתר בוכשטוב:  אני מודה שגם אני הייתי בתחושה שהקיבוץ שלנו מוגן

אסתר בוכשטוב:  לשמחתנו רימון חזרה במתווה הקודם ויגב נשאר שם

אסתר בוכשטוב:  יגב נשאר שם עם עוד 132 חטופים

אסתר בוכשטוב:      דיברתי קודם עם שר החוץ אלי כהן והסברתי לו שאנחנו לא יצאנו מה-7 באוקטובר

אסתר בוכשטוב:  אני מבחינתי עדיין חיה את ה-7 באוקטובר, את היום הנורא הזה, את היום שהבנו בתוך דקות, בשעה 06:32 הבנתי שאנחנו לא באותו מקום שהיינו, שהמצב שלנו הוא שונה

אסתר בוכשטוב:  לקח לי כמה שעות להבין שהבן שלי הוא בין החטופים, ומאז אין לנו לא יום ולא לילה

אסתר בוכשטוב:  אנחנו עושים כל מאמץ להחזיר אותם

אסתר בוכשטוב:      אנחנו מבקשים – אני כבר לא יודעת אם אני מבקשת, אני חושבת שאני כבר צריכה להגיד דורשת ולהפסיק להיות מנומסת – צריך להחזיר אותם

אסתר בוכשטוב:  אנחנו כבר לא יודעים מה קורה איתם

אסתר בוכשטוב:  אחרי שהחטופות הגיעו ידענו מה קורה איתם, והדברים שיוצאים, יותר ויותר, כל יום שאנחנו מדברים איתם, הדברים שיוצאים הם יותר קשים

אסתר בוכשטוב:      אני מקווה שכל אחד מכם פה שיושב פה דיבר עם חטופות, דיבר שיחה אישית כדי לשמוע מה קורה שם, כדי להבין כמה צריך להזדרז ולהוציא אותם

אסתר בוכשטוב:  כל יום שעובר שם הוא יום מסוכן

אסתר בוכשטוב:       אני מבקשת מכם שתעשו כל מאמץ לעזור לנו ולמדינת ישראל, כי עוטף עזה לא יחזור להיות עוטף עזה אם החטופים יישארו שם

אסתר בוכשטוב:  ואני אומרת את זה כתושבת האזור, שאחד הדברים החשובים לי זה לחזור הביתה לקיבוץ שלי

אסתר בוכשטוב:  אני יודעת בוודאות שעוטף עזה לא יוכל להיות עוטף עזה אם החטופים יישארו שם

אסתר בוכשטוב:  תודה

שמחה רוטמן: תודה על הדברים

מירב לשם גונן: אני אימא של רומי גונן, חטופה בעזה

מירב לשם גונן:  אמרת מאוד יפה, אמרת שזה ברור מאליו, איך לא חשבו קודם, לפני 75 שנה, שחייבים להצהיר הצהרת אמונים למדינת ישראל, מי שמייצג אותנו

מירב לשם גונן:  אצלי בפלאפון יש תמונה של רומי, לי זה ברור מאליו

מירב לשם גונן:  אני רואה את רומי כשאני הולכת לישון – לישון זו מילה "טובה" – אני רואה את רומי כשאני קמה בבוקר

מירב לשם גונן:  אני מסתכלת פה על הקירות, והיה לי מובן מאליו שיהיו פה תמונות של החטופים, יהיה פה איזה משהו שמזכיר את החטופים, וזה העציב אותי לראות שזה לא מובן מאליו

מירב לשם גונן:  זה צריך להיות פה, הם צריכים להיות נוכחים בכל החדרים של כל הוועדות, בכל החדרים של כל חברי הכנסת

מירב לשם גונן:  הם צריכים להיות נוכחים פה בתמונות שלהם

מירב לשם גונן:       אם הגעתם לכיכר החטופים, ואני מעריכה, אני מקווה, אני מניחה שכולכם הגעתם, ומי שלא הגיע, אני מזמינה אותו להגיע, התמונות נמצאות בכל מקום

מירב לשם גונן:  הייתי מצפה שבכנסת ישראל התמונות שלהם יהיו בכל מקום, ואחת-אחת אפשר יהיה להוריד כדי לוודא שבאמת כולם חוזרים הביתה

מירב לשם גונן:  זה זיכרון מתמיד לכולנו, לזה שהם עדיין שם

מירב לשם גונן:  זה מובן מאליו מבחינת כולנו שמדינה אחראית לתושבים שלה ולביטחון שלהם

מירב לשם גונן:  אנחנו כשלנו

מירב לשם גונן:  ולכן זה אמור להיות מובן מאליו שכולם אמורים לחזור, לא רק אמורים לחזור, כמובן גם לחזור בריאים בגוף, בנפש, גם בזה אנחנו מתחילים להיכשל

מירב לשם גונן:      אני מבקשת מכל אחד מכם, שיש לו את היכולת, את הכוח, כל דבר קטן, כל פעולה היא לא דבר מועט, כל פעולה היא עולם ומלואו, כדי לוודא שכולם חוזרים הביתה, שהבת שלי חוזרת הביתה

מירב לשם גונן:       נכנסתי לוועדה נוספת לפני כן ואמרתי: אולי מישהו פה עבר מ-2023 ל-2024

מירב לשם גונן:  אנחנו לא עברנו, אנחנו לא חגגנו

מירב לשם גונן:  החגיגה אתמול מעל הראשים שלנו בכיכר החטופים הייתה טילים של חמאס

מירב לשם גונן:  אנחנו נשארנו ב-7 באוקטובר 2023

מירב לשם גונן:  אני מבקשת שכל אחד מכם, כשהוא קם בבוקר, יחשוב ויתכנן מה הפעולה המדויקת שהוא עושה היום כדי לוודא שהם חוזרים עכשיו

מירב לשם גונן:  תודה לכם

שמחה רוטמן: תודה על הדברים

שמחה רוטמן:  בבקשה

אודי גורן: תודה

אודי גורן:  אני אודי גורן, בן דוד של טל חיימי, שנרצח ב-7 באוקטובר וגופתו נחטפה לעזה

אודי גורן:  קיבלנו את הבשורה רק לפני שלושה שבועות, כי לקח זמן עד שמצאו ממצאים, ולקח זמן עד שזה עבר לבדיקה

אודי גורן:  אני אגיד מאוד לזכותו של צה"ל שלא משחרר שום הצהרה אם היא לא ודאית לחלוטין, ולכן רק לפני שלושה שבועות הפסקנו לחכות שטל יחזור לאישתו ההריונית ושלושת ילדיהם

אודי גורן:  אנחנו מחכים לארון אחרי שכבר קברנו את הממצאים

אודי גורן:  זאת אומרת, הלוויה הייתה עם ארון כמעט ריק

אודי גורן:      מה-7 באוקטובר כל המילים כבר מאבדות משמעות, אז אני אשתמש במילים שאני מכיר

אודי גורן:  הייתה לי הזכות להיות במשלחת של משרד החוץ לאיחוד האירופי, שהוביל אותה חיים רגב, שעשו עבודה יוצאת דופן, זה ממש לראות מיד ראשונה בדיוק את הדברים שאתה מדבר עליהם ואת המחויבות המאוד מאוד עמוקה גם למדינת ישראל וגם לנו

אודי גורן:      ואני רוצה להוסיף בדיוק בהקשר של הצעת החוק שעומדת פה, שיש שני צדדים למטבע הזה

אודי גורן:  אנחנו כולנו מתחייבים למדינת ישראל, לא רק מי שמשרת אותה, כולנו, שהיא מדינה יהודית ודמוקרטית, ובצד השני מדינת ישראל מתחייבת לנו

אודי גורן:       כשאנחנו באים לפה אנחנו לא מדברים אף פעם על מי אחראי ל-7 באוקטובר, כי לנו זה לא משנה, לנו משנה עכשיו שאנחנו ביום ה-87, ובינתיים מדינת ישראל לא החזירה אותם

אודי גורן:    אני חושב שכבר למדתם להכיר אותנו, רובנו אזרחים יצרנים לגמרי, חותמים על ההצהרה הזאת

אודי גורן:  מעבר לכך, היו ב-7 באוקטובר לא מעט אנשים שלא רק שהאמינו אמונה שלמה בהצהרה הזאת, אלא שהם הלכו הרבה מעבר, הם שמו את נפשם בכפם, יצאו החוצה והצילו מאות אנשים

אודי גורן:  חלק מהאנשים שפה היום, האהובים שלהם שחטופים – יש מאות אנשים שחייבים להם את חייהם, ונכון לרגע זה מדינת ישראל לא החזירה אותם, ולא גומלת להם על ההקרבה הבלתי נתפסת

אודי גורן:  אנחנו לא מדברים בלשון מליצה, אנחנו מדברים על שני אנשים שעמדו מול 20 או מול 40 מחבלים, והצילו בכך את הקיבוץ שלהם בעוד חצי שעה או שעה עד שצה"ל הגיע, שהוא לא היה שם, עד שהמדינה שלא הייתה באותו יום הגיעה

אודי גורן:      אנחנו לא מדברים על מי אחראי ל-7 באוקטובר

אודי גורן:  לא מעניין אותנו, באמת שלא

אודי גורן:  מה-8 באוקטובר אנחנו יכולים לדבר רק אתכם, אתם האחראים

אודי גורן:  אתם האחראים להוביל וליזום מהלך שיחזיר אותם לכאן

אודי גורן:      ברור לנו שאנחנו לא יודעים כל מה שקורה, אנחנו יודעים רק דבר אחד, אנחנו מתקרבים לסימן השלושה חודשים, אנחנו מתקרבים לסימן ה-100 ימים, והם עדיין לא פה איתנו

אודי גורן:  האחריות על כך היא עליכם

אודי גורן:  מה-8 באוקטובר האחריות היא אך ורק על הממשלה

אודי גורן:      ובדיוק בהמשך לדיון הערכי שמתקיים פה, אני רוצה לחבר את זה לערכי צה"ל, שזה יוזמה, חתירה למגע, שלא מפקירים אף אחד מאחור, על אחת כמה וכמה מדינת ישראל שעומדת מאחורי הערכים האלה

אודי גורן:  אנחנו פה ממש על דיון ערכי, ואני רוצה להזכיר לכם את הדיון הערכי הזה

אודי גורן:      כל אחד שנמצא בעזה – אנחנו מדברים קודם כול על החזרת הפגיעים, הפצועים, החולים, אנחנו לא רוצים שאף אחד מהם ימות שם

אודי גורן:  כשאנחנו עכשיו מדברים על שלושה חודשים, הם כולם וכולן פגיעים, פצועים וחולים

אודי גורן:  כולם

אודי גורן:  תודה לכם

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  אנחנו נצא לחמש דקות הפסקה

שמחה רוטמן:  נשוב ונתכנס בשעה 09:21

שמחה רוטמן: שבנו מההפסקה

שמחה רוטמן:  אני אתן לחברי הכנסת להתייחס להצעת החוק, למה שהם ירצו

גלעד קריב: לא מציגים את הצעת החוק?     

שמחה רוטמן: הציגו

שמחה רוטמן:  ראשון הדוברים יהיה חבר הכנסת עופר כסיף, אחריו – חבר הכנסת גלעד קריב

שמחה רוטמן:  בינתיים אני לא מגביל בזמן, אבל תשתדלו - - -     

החוץ אלי כהן: אולי ברשותכם אני אחזור בקצרה, בגלל שלא הייתם בתחילת הדיון

החוץ אלי כהן:  החוק למעשה הוא חוק מאוד קצר, שאומר שכל מי שירצה לייצג את מדינת ישראל בעולם צריך להצהיר שהיא מדינה יהודית ודמוקרטית

החוץ אלי כהן:  זה הבסיס שלנו כמדינה

החוץ אלי כהן:  אני חושב שיש לזה גם קונצנזוס רחב ומשמעותי

החוץ אלי כהן:      חשוב לי אגב לומר שבמשרד החוץ יש לנו נציגים מכלל הדתות, שמייצגים אותנו בצורה נאמנה, איכותית וראויה

החוץ אלי כהן:  אני אפילו גאה על כך שבמהלך קורס הצוהרים האחרון 10% הם בני דתות אחרות, גם שהיו וגם שהצטרפו

החוץ אלי כהן:      זו הצעת החוק שהיא מאוד קצרה ופשוטה

החוץ אלי כהן:  תודה

שמחה רוטמן: חשוב לציין בהקשר הזה שראשי האופוזיציה נתנו את הסכמתם לקידום הצעת החוק

שמחה רוטמן:  אנחנו משתדלים בעת הזאת לקדם הצעות חוק בתיאום אופוזיציה-קואליציה, ומכאן הדיון

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת עופר כסיף; אחריו – חבר הכנסת גלעד קריב

שמחה רוטמן:  בבקשה

עופר כסיף: תודה

עופר כסיף:  אני אתייחס לחוק בדיון אחר כך, אני רוצה קודם כול לחזק את המשפחות

עופר כסיף:  אני מגיע הרבה למאהלים, גם פה בירושלים, גם בתל אביב, של המשפחות, גם של הנרצחים, גם של החטופים, ואני רוצה מכל הלב לחזק אותם

עופר כסיף:      תרשו לי לשתף אתכם במשהו אישי, כי מעבר לעניין הערכי, גם הפוליטי, אי-אפשר להתחמק מזה, יש לי גם נגיעה אישית לכל הנושא הזה

עופר כסיף:  קודם כול, הייתי בקיבוץ נירים לפני הרבה שנים, ועדיין יש אנשים שאני מכיר שם

עופר כסיף:  המדריך שהיה לי בשומר הצעיר – הבן שלו חטוף, אני מכיר טוב את החטוף, גם כלתו הייתה חטופה, היא מאלה ששוחררו; הייתי עורך עיתון של הגרעין שלי בזמנו, ולכן גם יצא לי לעבוד עם עודד ליפשיץ, שהיה עיתונאי בכיר בעל המשמר, והוא חטוף; גם לימדתי יותר מעשר שנים במכללת ספיר, ולא מעט מהאנשים שעבדנו איתם שם: מרצים, סטודנטים, עובדים, נרצחו ונחטפו; ואני מכיר גם לא מעט שהיו מהמיליה הפוליטי שלי באזור, שהיו פעילים נגד הכיבוש, גם נגד המצור על עזה, ונרצחו ונחטפו

עופר כסיף:      תרשו לי לשתף אתכם במשהו שבמיוחד כואב לי, ועדיין מדיר שינה מעיניי

עופר כסיף:  חברה מאוד טובה שלי, הייתה כאחות שלי, שהייתה מזכירת החוג שלימדתי בו בספיר, סינדי פלש – כשהתחיל הטבח, כולנו זוכרים שבהתחלה היו טילים

עופר כסיף:  אני לא הייתי בארץ אז, הייתי באיזה כנס, מיד כמו תמיד כשיש טילים אני פונה לחברים שלי שם באזור ודורש בשלומם – וכתבתי לסידני, ואז היא כותבת לי כך, ואני מצטט אותה: אנחנו בממ"ד כבר מעל ארבע שעות, פחד לא מתחיל לתאר את ההרגשה

עופר כסיף:  שמענו אותם נוחתים ממש ליד הבית, ואז התנפלו על הבית עם דפיקות בחלונות, בדלתות וירי בחצר

עופר כסיף:  לא יודעת אם נכנסו לבית, אבל נכנסו להרבה בתים

עופר כסיף:  הצבא עובר מבית לבית

עופר כסיף:  ראש המועצה נהרג

עופר כסיף:  מטורף

עופר כסיף:  מטורף

עופר כסיף:  בחיים לא פחדתי כמו שאני פוחדת עכשיו

עופר כסיף:  לצערי אחרי שהיא כתבה לי את זה, כעבור כמה זמן כששאלתי מה שלומה, כבר לא היה מי שיענה

עופר כסיף:  היא נרצחה יחד עם בעלה

עופר כסיף:  כמו שאמרתי, היא הייתה חברה מאוד קרובה, עבדנו יחד יותר מעשור

עופר כסיף:  כמובן הייתי אצלה לא מעט, גם בבית

עופר כסיף:      קודם כול, אני רוצה לשלוח גם בהזדמנות הזאת, גם למשפחה שלה ולכל המשפחות שאיבדו את היקרים להם, הרבה תנחומים, חיזוקים וחיבוקים מכל הלב

עופר כסיף:  וכפי שאמרתי, גם למשפחות של החטופים, אני מתחייב שחבריי ואני נמשיך לעשות כל מה שאפשר, הכול, כדי שהחטופים יוחזרו כמה שיותר מהר, מידית

עופר כסיף:       הסיסמה היא לא סיסמה, היא אמירה ערכית, היא צו קטגורי, כמו שקאנט קורא לזה, היא צו מוחלט, היא מחויבות של המדינה לאזרחיה, הם צריכים להיות פה עכשיו, עכשיו צריך לשחרר אותם

עופר כסיף:  אנחנו יודעים שאין זמן

עופר כסיף:  מי שאומר שיש זמן מוליך שולל אם לא יותר גרוע

עופר כסיף:  אין זמן

עופר כסיף:  הם צריכים להשתחרר עכשיו, וכולנו יודעים מה הדרך

עופר כסיף:  גם אלה שלא רוצים להודות בזה יודעים שהדרך היא רק אחת, זה משא-ומתן וחילופים

עופר כסיף:  אין דרך אחרת

עופר כסיף:  כולם יודעים את זה

עופר כסיף:      יש מחלוקת על זה

עופר כסיף:  אגב, יש גם מחלוקת בין משפחות שאיבדו את היקרים להם

עופר כסיף:  יצאה גם עצומה של משפחות שכולות שאיבדו את היקרים להם גם בפיגועים וגם בשירות צבאי, והם קוראים לשחרר אפילו את אלה שהרגו את משפחותיהם

עופר כסיף:  יש ויכוח

עופר כסיף:  כולנו יודעים שגם ביהדות, לא רק פדיון שבויים, פיקוח נפש דוחה הכול

עופר כסיף:      לגבי הצעת החוק, אני אישית מתנגד להצעת החוק, אבל לא בגלל עמדותיי הידועות

עופר כסיף:  עמדותיי ידועות לגבי איך אני חושב שמדינת ישראל צריכה להיראות, מה צריך להיות האופי שלה, אבל אני לא חושב שזאת הנקודה

עופר כסיף:  אני פשוט חושב שההצהרה הזאת היא מיותרת ומזיקה

עופר כסיף:       כרגע יש את ההצהרה, נדמה לי שזה סעיף 34 בחוק, אם אני זוכר נכון - -     

ד"ר גור בליי: כן

עופר כסיף: - - שאומרת באופן מפורש שמי שיוצא לשירות דיפלומטי, שירות חוץ וכן הלאה, צריך להיות מחויב, להצהיר מחויבות לחוקי ישראל

עופר כסיף:  בסדר גמור, ככה צריך להיות, ככה כולנו גם פה, בשבועה שלנו כחברי כנסת: מתחייב אני לקיים את חוקי המדינה

עופר כסיף:  כך צריך להיות

עופר כסיף:  אין שום סיבה, שום סיבה להוסיף עוד תכנים לזה, כאלה או אחרים

עופר כסיף:  לכן אני חושב שבחוק הזה, אין בו טעם

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת עופר כסף

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת גלעד קריב, בבקשה

גלעד קריב: אדוני, בוקר טוב

גלעד קריב:  אדוני השר, בוקר טוב לך, ברכות על התפקיד החדש, אם הכנסת תאשר, שאתה עתיד להיכנס אליו

גלעד קריב:      אדוני היושב-ראש ואדוני השר, הדיון הזה מריח כמו פרס ניחומים לשר היוצא ממשרד החוץ

גלעד קריב:  גם הדחיפות בהבאת החוק הזה לדיון היום, ועוד עם כוונה להצביע, מעלה את התחושה הקשה שיש פה לא יותר מאשר צעד פופוליסטי שיאפשר לשר הנכבד, עמיתי, חברי השר אלי כהן, לומר שהוא הותיר גם ביומו האחרון במשרד איזה חותם

גלעד קריב:      על הצעת החוק הזאת ניתן לומר את מאמר חז"ל הידוע, שמקורו בתלמוד, "כל המוסיף – גורע"

גלעד קריב:    הצעת החוק הזאת לא מסייעת לעיגון מעמדה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, הוא גורע מעיגון מעמדה כמדינה יהודית ודמוקרטית

גלעד קריב:  ומדוע? כי במקום לבוא ולומר שהגדרתה החוקתית של מדינת ישראל, כמדינה יהודית דמוקרטית, זאת נקודת מוצא, עקרון יסוד שאף אחד לא חולק עליו, שלא צריך להקים לו תומכות ופיגומים מלאכותיים, אתם אלה בהצעת החוק שמעידים על כך שצריך להעמיד כל מיני קונסטרוקציות מוזרות להגדרה הזאת

גלעד קריב:      תרשה לי להזכיר לך, אדוני שר החוץ, שהמפלגה שלך סירבה להכניס את ההגדרה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית בחוק הלאום

גלעד קריב:  אותה הגדרה שנמצאת בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו וחוק-יסוד: חופש העיסוק אתם סירבתם להכניס לחוק הלאום

גלעד קריב:  אז אתם היום באים ומדברים איתנו על יהודית ודמוקרטית? למה לא הכנסתם את ההגדרה הזאת לחוק הלאום כדי ליצור הקבלה להגדרה שמופיעה בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו?     זאת חקיקה פופוליסטית, מגוחכת

גלעד קריב:  הרי ההגדרה הזאת לא נדרשת

גלעד קריב:  כשאדם בא ואומר שהוא מצהיר אמונים למדינת ישראל וחוקיה, שכחת, אדוני השר, שההגדרה יהודית ודמוקרטית מופיעה בשני חוקי-היסוד שחוקקו בממשלת רבין הראשונה? אתם לא טרחתם להכניס אותה לחוק הלאום, כי לכם ההגדרה הזאת יהודית ודמוקרטית זה משחק: מתי שנוח לכם – מצוין, מתי שלא נוח לכם – אפשר לוותר

גלעד קריב:  אבל ההגדרה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית היא חלק מחוקיה של מדינת ישראל

גלעד קריב:      וכשדיפלומט אומר שהוא מצהיר אמונים למדינת ישראל וחוקיה, הוא מצהיר אמונים לכל עקרונות היסוד של מדינת ישראל, כשהראשון שבהם הוא העובדה שזו מדינה יהודית ודמוקרטית

גלעד קריב:  התוספת גורעת

גלעד קריב:  התוספת מפחיתה

גלעד קריב:  התוספת אומרת שיש סימן שאלה מעל העיקרון הזה

גלעד קריב:      אדוני היושב-ראש, אני לא מצליח להבין את קיום הדיון היום

גלעד קריב:  בוודאי אין פה הסכמה עם כל גורמי האופוזיציה

גלעד קריב:  אני בוודאי תומך בהגדרה של מדינת ישראל כיהודית ודמוקרטית

גלעד קריב:  אני הצעתי להוסיף את ההגדרה הזאת לחוק הלאום, ואתם הצבעתם נגד

גלעד קריב:  אתם, הקואליציה, הצבעתם נגד הוספת ההגדרה של יהודית ודמוקרטית לחוק הלאום, כדי ליצור את ההקבלה לחוקי-היסוד האחרים

גלעד קריב:  אז אתם היום באים בזמן מלחמה? זה מה שחשוב לעסוק בו? אין הסכמה עם האופוזיציה, כי החקיקה הזאת היא חקיקה גרועה

גלעד קריב:  אולי יש סיעות באופוזיציה, שנציגיהן לא טרחו להגיע היום, ואיתן יש הסכמה, אבל לא עם האופוזיציה, לא בגלל העיקרון

גלעד קריב:  מפלגת העבודה יילדה – דרך אגב בשיתוף פעולה עם הליכוד של אז, הליכוד שיהודית ודמוקרטית בעבורו היה עקרון יסוד ולא תרגיל פוליטי פופוליסטי – אז בשנות התשעים, כשמהלכים חוקתיים נעשו בהסכמה רחבה בתוך הבית הזה, של המפד"ל, של מרצ, של מפלגת העבודה, של הליכוד, ואפילו של המפלגות החרדיות שהצביעו נגד, אבל את התיבה יהודית ודמוקרטית עיצבו ביחד איתן

גלעד קריב:  אז אין הסכמה

גלעד קריב:  בזמן מלחמה להביא את ההצעה הזאת, כדי שאתה תוכל לבוא ולנופף בה – הינה זה מה שעשיתי בתור שר החוץ?     אדוני, אני רוצה לבקש בקשה

גלעד קריב:  שירות החוץ של מדינת ישראל, שהפך להיות שירות חבוט – דרך אגב אני מברך על ההסכם הקיבוצי ההולך ומסתמן, זה הישג שראוי להתגדר בו – שירות החוץ של מדינת ישראל הוא אחד מהמערכות הרגישות ביותר, כי בעצם הגדרתו הוא קשור בטבורו לאיך העולם רואה אותנו

גלעד קריב:  אני מבקש שלא תצביעו היום, ואני מבקש לקבל סקירה ממרכז המחקר והמידע על הצהרות אמונים של דיפלומטים במדינות מובילות בעולם, ואני אומר מדוע

גלעד קריב:  בסופו של דבר תפקידו של שירות החוץ לייצג את מדינת ישראל, אבל הוא עושה את זה במדינות זרות, ואני מאוד חושש ממצב שבו שיקולים פופוליסטיים, חסרי כל הצדקה עניינית ותוחלת, חודרים אל שירות החוץ של מדינת ישראל, ויפגעו בסופו של דבר במעמדו של שירות החוץ בישראל

גלעד קריב:  אני מבקש לפני ההצבעה – זה דבר קל לביצוע – אני מבקש לקבל סקירה מהממ"מ, או ממשרד החוץ, אם הוא מכיר את הסוגיה, איך נראות הצהרות אמונים של דיפלומטים ביתר המדינות

שמחה רוטמן: תודה

גלעד קריב: אני רק אומר משפט אחרון

גלעד קריב:  יש מידה גדושה של צביעות, שממשלה שהצביעה נגד הכנסת התיבה "יהודית ודמוקרטית" לחוק הלאום, תביא את החוק הזה, ועוד תקדם אותו בזמן מלחמה משיקולים פוליטיים צרים של שר החוץ היוצא

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת קריב

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת קלנר, בבקשה

אריאל קלנר: תודה רבה

אריאל קלנר:  תודה, אדוני היושב-ראש ושר החוץ

אריאל קלנר:  אני חושב שיש דברים שאולי היה עדיף שבמציאות אחרת לא היו באים לעולם כי הם כל כך מובנים מאליהם

אריאל קלנר:  כולנו מצהירים פה דברים בכנסת וכולנו בטוחים שאנשים שמתמנים לתפקידים דיפלומטיים באמת יהיו מחויבים למדינת ישראל, למדינת הלאום של העם היהודי, למשטר הדמוקרטי – לכל הדברים האלה

אריאל קלנר:  ומה שאנחנו ראינו, שלא כצעקתה

אריאל קלנר:  זה לא רק שאת המובן מאליו לפעמים יש לומר, אלא לפעמים המובן מאליו לא מובן מאליו לכולם, לא תמיד

אריאל קלנר:  ולפעמים יש מציאות, וכבר ראינו מציאות בכנסת הקודמת, שחברת כנסת שלא מזדהה עם הנושא הזה, לפחות בנושא של מדינה יהודית היא בוודאי שלא מזדהה, והייתה אמורה להתמנות לתפקיד קונסול, ואנחנו גם מכירים במשכן - - -     

גלעד קריב: אתה מדבר על חברת הכנסת שיריב לוין סגר איתה דיל?     

אריאל קלנר: אני לא יודע אם יריב לוין סגר דיל - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, אתה יכול להירגע?     

אריאל קלנר: אדוני הנכבד, אני לא הפרעתי לך

אריאל קלנר:  אתה אל תפריע לי בבקשה

גלעד קריב: פשוט האוזניים נשרפות

שמחה רוטמן: קבל ממני טיפים איך עומדים בזה

אריאל קלנר: אני רוצה לומר דבר מאוד פשוט

אריאל קלנר:  אנחנו גם מכירים - - -     

טלי גוטליב: למה שניתן אמון במי שלא מצהיר את ההצהרה הזאת?     

אריאל קלנר: טלי

אריאל קלנר:  טלי

אריאל קלנר:  טלי, תני לי

טלי גוטליב: מי שלא רוצה להצהיר את זה, אני לא רוצה לתת בו אמון

שמחה רוטמן: טלי, נא לתת לחברך אריאל קלנר לדבר

אריאל קלנר: אנחנו הרי יודעים שיש גם חברי כנסת במשכן הזה שמצהירים אמונים למדינת ישראל ו"מתחייב אני", ואני לא יודע מה, אבל הם לא ממש רוצים שמדינת ישראל תישאר מדינה יהודית

אריאל קלנר:  לגבי הדמוקרטית אני לא יודע מה התפיסות שלהם, אבל לפחות מדינה יהודית ודאי שלא, והם שואפים לשנות אותה

אריאל קלנר:  בדיוק אנשים כאלה, אנחנו לא רוצים שייצגו את מדינת ישראל

אריאל קלנר:      שוו בנפשכם אנשים שעכשיו צריכים לייצג את הקונצנזוס שנמצא היום במדינת ישראל, המערכה הכבדה שנכפתה עלינו, כשעם ישראל כולו מאוחד במערכה הזאת כנגד המפלצות שיצאו נגדנו, כולו, מימין ומשמאל, אבל יש איזה גורמי שוליים שהם נגד, ופתאום אותו גורם שוליים בגלל איזה צורך פוליטי, אינטרסנטי יושב ומייצג אותנו באיזה משרה דיפלומטית, והוא חושב אחרת – איך הוא יכול לייצג את מדינת ישראל? איך?     לא כל דבר זה רק החוק הכתוב, הפורמלי, כי לפי החוקים זה מכלול גדול של דברים, ומיני הצהרות רבות, אנשים חותמים על משהו

אריאל קלנר:  פה יש הצהרה מאוד מאוד ברורה על דבר שנמצא בקונצנזוס מלא מקיר לקיר במדינת ישראל, הוא לא נופל בשום תחום אפור של החוק, וראוי שהסגל הדיפלומטי של מדינת ישראל בכל מקום שהוא, שהוא מייצג את ישראל גם בעתות קשות כמו העת הזאת, ייצג את הקונצנזוס הרחב של הציבור בישראל, ולכן טוב החוק הזה

גלעד קריב: אתה בעד להוסיף "יהודית ודמוקרטית" לחוק הלאום?     

שמחה רוטמן: חבר הכנסת קריב, למה אתה מפריע?     

אריאל קלנר: אתה בעד להוסיף אלף ואחד דברים אחרים לחוקים אחרים? חוק הלאום מגדיר את מדינת ישראל כמדינה יהודית, וזה דבר דמוקרטי

גלעד קריב: ההגדרה "יהודית ודמוקרטית"

אריאל קלנר: יש הגדרת לאום

גלעד קריב: לא קשור

גלעד קריב:  גם בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו לא עוסקים ב"יהודית ודמוקרטית", ועדיין זו הגדרת היסוד

אריאל קלנר: יש הגדרת לאום שלנו

אריאל קלנר:  הגדרת הלאום שלנו היא מדינה יהודית, ובחוק-יסוד: הלאום הוא מגדיר את הלאום

אריאל קלנר:  יש 12 חוקי-יסוד אחרים שמגדירים את מדינת ישראל כמדינה דמוקרטית

אריאל קלנר:  יש חוק-יסוד אחד, חוק-יסוד: הלאום שמגדיר את מדינת ישראל כמדינה יהודית, וטוב שגם הוא קיים

שמחה רוטמן: תודה רבה לחבר הכנסת קלנר

שמחה רוטמן:  חברת הכנסת טלי גוטליב, בבקשה

טלי גוטליב: אני באמת מתפלאת

טלי גוטליב:  רציתי להבין משהו, יש למישהו בעיה עם הגדרת המדינה שלי כמדינה יהודית ודמוקרטית? אומנם יש גורמים רדיקליים, פרוגרסיביים, ששואפים להפוך את המדינה הזאת למדינת כל אזרחיה, ולכן אנחנו כאן

טלי גוטליב:  אנחנו כאן כדי לשמש שומרים בהיבט הזה, שהמדינה הזאת תשמור על הגדרתה ככזאת

גלעד קריב: אין ספק, אתם עושים עבודה נהדרת בשמירה על המדינה

טלי גוטליב: ולכן כל הכבוד לשר אלי כהן

טלי גוטליב:  כל הכבוד

טלי גוטליב:  סוף כל סוף הגיעה העת שלא רק שרים יהיו מחויבים להגדרת המדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית, לא רק חברי כנסת ולא רק שופטים

טלי גוטליב:      סליחה, אני דורשת, ואני מסכימה עם הצעת החוק הזאת, שכל מי שמייצג אותי בעולם יהיה מחויב להגדרת המדינה הזאת, אחרת אנחנו נמצא את עצמנו בעומק של פרוגרס, ואנשים שמייצגים אותנו ולוקחים חלק בטרלול, טרללת

גלעד קריב: - - -     

טלי גוטליב: לא נורא, גלעד

טלי גוטליב:  אל תתייאש

טלי גוטליב:  לא נורא

טלי גוטליב:  אם פעם תצליחו להביא, נגיד 40 מנדטים, מפלגת העבודה, אולי תצליחו לשנות משהו

גלעד קריב: נביא

גלעד קריב:  נביא

גלעד קריב:  אל תדאגי

טלי גוטליב: לשמחתי הרבה אנחנו כאן, ואנחנו כאן כדי לשמור מאוד, באופן ברור, על הגדרת המדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית

טלי גוטליב:      אני מבהירה כאן ששמעתי מפסק הדין שדלף, של בית משפט עליון, יש שם אמירות לגבי חוקה

טלי גוטליב:  אז אני רוצה להגיד לכם כאן, עם ישראל, את הדבר הבא: לו דעתי תישמע, מדינת ישראל לא צריכה חוקה

טלי גוטליב:  אנחנו מדינה שאם אנחנו נקיים בה חוקה, כהגדרתה בעולם וכהבנתה המשפטית, אז אנחנו לא נוכל להגדיר את המדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית

טלי גוטליב:  לו תהיה כאן חוקה, אנחנו לא נוכל לתת תעדוף ללאום היהודי, ולכן צריך מאוד להיזהר בהיבט הזה

טלי גוטליב:  אנחנו מדינה שוחרת זכויות אדם, אך ההגדרה של המדינה היא יהודית ודמוקרטית, שוות זכויות לכל אזרחיה

טלי גוטליב:  זאת ההגדרה

טלי גוטליב:  אנחנו לא ניפול פה להגדרה של חוקה, אל תיפלו פה, תלמדו את הסוגיה הזאת לעומק

טלי גוטליב:  לא סתם חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו לא כולל את עקרון השוויון

טלי גוטליב:  אומנם השוויון הוא נגזרת פרשנית של חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו, ויש שוויון מוחלט לכל האזרחים, והפרשנות היא תמיד מרחיבה בשוויון, תדעו לכם תמיד אם בית המשפט העליון בפרוגרס שלו שואף לחוקה, השאיפה הנכבדת הרבה יותר של זה נחבאת אל ההגדרה בתחכום מאוד מאוד רב זה להפוך את המדינה למדינת כל אזרחנו

גלעד קריב: איזה שטויות

טלי גוטליב: אנחנו מדינה יהודית דמוקרטית, שוות זכויות לכל האזרחים

טלי גוטליב:  ומי שמייצג אותנו, התחייב לשמור אמונים להגדרה הזאת; ולא, שילך לעבודה אחרת, זה הכול

שמחה רוטמן: תודה רבה לחברת הכנסת טלי גוטליב

שמחה רוטמן:  היועץ המשפטי לוועדה רצה להגיד כמה דברים, ואז נשמע את נציגי הממשלה

שמחה רוטמן:  בבקשה, אדוני היועץ המשפטי

ד"ר גור בליי: הצעת החוק, כמו שהוצג פה, מבקשת להוסיף להצהרת האמונים – תיכף נדבר על הצהרת האמונים הבסיסית שחלה על כל עובד שירות המדינה – כאשר מדובר בראש נציגות דיפלומטית או קונסולרית בחו"ל, להוסיף להצהרה שלו גם התחייבות לשמור אמונים למדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית

ד"ר גור בליי:      ופה, אני חושב שהייתה התייחסות מסוימת לשאלות שאני אשאל, אבל אני אשמח לשמוע עוד איזה הרחבה, לחדד את העובדה שכבר היום יש שבועת אמונים של כל עובד מדינה, לרבות ראש רשות דיפלומטית

ד"ר גור בליי:  שבועת האמונים הזאת היא מאוד דומה במבנה שלה לשבועות אמונים של בעלי תפקידים רבים, שאין חולק לגבי היותם מייצגים של המדינה, ותיכף אני אזכיר כמה מהם

ד"ר גור בליי:  השאלה היא מה ההצדקה להבחנה בין שבועות האמונים? זאת אומרת, כבר יש איזה פורמט קיים לגבי גורמים, שהם גורמים רשמיים וממלכתיים בכירים ביותר, מדוע יש צורך בעניין הזה, להוסיף שבועת אמונים נוספת?     קודם כול, כפי שכבר צוין, בסעיף 34 לחוק שירות המדינה (מינויים), שחל על כל עובדי המדינה, לרבות על דיפלומטים, כתוב: אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, ולמלא ביושר ובאמונה כל חובה המוטלת עליי כעובד המדינה

ד"ר גור בליי:      יש דבר מאוד דומה אולי על הגורם הכי ייצוגי של אזרחי ישראל, נשיא המדינה – אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, ולמלא באמונה את תפקידי כנשיא המדינה

ד"ר גור בליי:      חבר כנסת – אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולמלא באמונה את שליחותי בכנסת

ד"ר גור בליי:  יש לראש ממשלה, שר, מבקר המדינה, שופט

ד"ר גור בליי:  יש פורמט של "לשמור אמונים למדינת ישראל וחוקיה" ואז "למלא באמונה את תפקידי" כחבר כנסת, כנשיא

ד"ר גור בליי:       כלומר, יש כבר משהו מאוד יסודי בעניין הזה, שרואים אותו כחוט השני אצל גורמים רשמיים, בוודאי מאוד ייצוגיים דוגמת נשיא, דוגמת שר, דוגמת מבקר המדינה, דוגמת חבר הכנסת

ד"ר גור בליי:  השאלה, מה התכלית של החריגה מהפורמט המאוד מאוד ברור הזה? ומה ההצדקה לייחד את הדיפלומט מול גורמים אחרים, שגם הם גורמים מאוד נכבדים וממלכתיים, אולי הבולט שבהם נשיא המדינה? זו שאלה שעולה לגבי הדבר הזה

ד"ר גור בליי:  והאם אין די בהתחייבות לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, שכוללת מיניה וביה גם את היותה מדינה יהודית ודמוקרטית, כדי לענות על הצורך של זה? או אם להציג את זה בצורה הכי פשוטה, אם זה טוב לנשיא המדינה, למה זה לא טוב לשגריר? מה שמספיק לנשיא המדינה למה הוא לא מספיק לשגריר?     

גלעד קריב: מה המשמעות על יתר הצהרות האמונים? אני לא מבין, אם לחוקיה לא מספיק על מנת שיהיה ברור שזה גם להגדרה החוקתית של ישראל כיהודית ודמוקרטית, אז מה אתם אומרים, שהנשיא לא מתחייב, שאנחנו לא מתחייבים?     

שמחה רוטמן: גלעד, תודה

אריאל קלנר: הנשיא נבחר

גלעד קריב: מה הקשר? הוא לא מחויב למסר החוקתי הזה?     

שמחה רוטמן: סליחה, אני לא מבין

שמחה רוטמן:  אדוני היועץ המשפטי באמצע דבריו, אני לא מבין מדוע מתפרצים לו

ד"ר גור בליי: אני חושב בשאלה הזאת שראוי שהממשלה תביא בפני הוועדה יותר את הבסיס, בעיקר אולי להבחנה בהקשר הזה בין הדיפלומט לבין הנציגים האחרים

ד"ר גור בליי:      ברמה שמעבר לתכלית, עד כמה שאני מבין מבחינת התחולה של החוק, אני מבין שהיא חלה, ורציתי לוודא מבחינת נציגי הממשלה כעניין פרקטי שהדבר הזה ברור, שזה חל, עד כמה שאני מבין, פרט 23 לתוספת השנייה, שזה אותם דיפלומטים שעוברים אישור ממשלה, שזה שגריר, ציר וקונסול כללי, אם הוא מכהן כראש נציגות

ד"ר גור בליי:  עד כמה שאני מבין אלה אותם גורמים

ד"ר גור בליי:  רציתי רק לוודא שהדברים האלה ברורים מהנוסח הזה, כי ראש נציגות דיפלומטית או קונסולרית זה לא בדיוק הנוסח שמופיע בחוק שירות המדינה (מינויים) - - -     

שמחה רוטמן: להתאים את הנוסח שמדובר - - -     

ד"ר גור בליי: היום כתוב: שגריר, ציר וקונסול כללי, אם יכהן כראש נציגות, הוא הגורם שעליו - - -     

שמחה רוטמן: עליו מוגש אישור ממשלה

ד"ר גור בליי: בדיוק

שמחה רוטמן: השאלה, האם הכוונה באמת אליו או לעוד גורמים?     

ד"ר גור בליי: בישיבות ההכנה הבנו שהכוונה אליו, אבל השאלה אם הנוסח הזה מספק בעניין הזה

ד"ר גור בליי:  אלה הדברים המרכזיים, גם לגבי שאלת התכלית וגם לגבי שאלת הנוסח

החוץ אלי כהן: אני אענה בקצרה, לא בצד המשפטי, אלא בצד הפרקטי, ואחרי זה הגורמים המקצועיים יוסיפו

שמחה רוטמן: נמצאת איתנו בנושא הזה מן הסתם גם תמר קפלן בזום, משנה ליועמ"ש למשרד החוץ

החוץ אלי כהן: קודם כול, השאלה שלך היא שאלת טעם בהחלט

החוץ אלי כהן:  אגב, אני שמח שגם חברי הכנסת מהאופוזיציה וגם מה שאמר חבר הכנסת קריב, אני חושב שהבנתי מדבריו שלרוח הדברים של מדינה יהודית ודמוקרטית הוא מסכים

גלעד קריב: אני בוודאי

החוץ אלי כהן: אני שמח שזאת הייתה ההתייחסות, ולפחות יש קונצנזוס על הדבר הזה

החוץ אלי כהן:  רק אגב בהערת ביניים אני אגיד: חבר הכנסת קריב, אני חושב שרואים ביתר שאת את פעילות משרד החוץ, במיוחד מאז ה-7 באוקטובר בכל רחבי הארץ

החוץ אלי כהן:  שמענו קודם ממי שהיה ממשפחות החטופים, איך השגרירים היו וליוו אותם בחו"ל

גלעד קריב: אני מסכים

גלעד קריב:  בזה צריך לעסוק

החוץ אלי כהן: הם עושים עבודה נאמנה ועבודה טובה וחשובה

החוץ אלי כהן:  אבל הצעת החוק הזאת לא מגיעה סתם כך, הרי השאלה הזאת הייתה לגיטימית אלמלא לפני כשנה וחצי אושרה בממשלה מינויה של מישהי, שלא מכירה במדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית

החוץ אלי כהן:  ומה שאתה אומר, זה היה בהחלט במקום

החוץ אלי כהן:  ההצעה הזאת נולדה על רקע מקרה ספציפי שקרה

החוץ אלי כהן:  זאת המטרה של אותה הצעה

החוץ אלי כהן:  לשאלתך, בצורה הפרקטית עובדה שזה לא מנע זאת

החוץ אלי כהן:  זה בעניין הפרקטי

החוץ אלי כהן:  בצד המקצועי יוכלו להתייחס הגורמים

שמחה רוטמן: נעלה בזום את תמר קפלן, המשנה ליועץ המשפטי של משרד החוץ

שמחה רוטמן:  אם את יכולה, תתייחסי גם לדברים ששאל היועץ המשפטי לוועדה

שמחה רוטמן:  וככל שיש לכם נתונים או מידע ביחס לשאלתו של חבר הכנסת קריב, לגבי הצהרות אמונים במדינות אחרות

שמחה רוטמן:  בבקשה

תמר קפלן: בוודאי

תמר קפלן:  תודה רבה

תמר קפלן:  בוקר טוב

תמר קפלן:  ראשית, לשאלתו של היועץ המשפטי של הוועדה, אני רק אסביר ואדייק במה מדובר

תמר קפלן:  הצעת החוק הזאת חלה על ראשי נציגות דיפלומטית וקונסולרית, מה שאנחנו קוראים לו "שגרירים וקונסולים כלליים"

תמר קפלן:  זה חשוב גם משפטית להבין על מי זה חל

תמר קפלן:  זה בעצם חל על יותר מ-100 ראשי נציגויות, ומי שעומד בראש כל המוצבים הקדמיים שלנו ברחבי העולם

תמר קפלן:  מי שעומד בראש הוא נציג הריבון, ובאופן ציורי הוא דגל מהלך, והוא הסמל של מדינת ישראל בחו"ל

תמר קפלן:  זה לא חל על כל הדיפלומטים בחו"ל

תמר קפלן:  יש מאות דיפלומטים בחו"ל, אגב כמחציתם בשירות החוץ אבל לא במשרד החוץ, אבל הגורם שהוא ראש הנציגות, הוא הגורם הבכיר ביותר מטעם הריבון, המייצג את המדינה, הפנים של המדינה

תמר קפלן:  יש לנו משפט במשרד החוץ כאורח חיים, שהוא בכל מעשיו, הליכותיו ודבריו הוא נציג המדינה כשהוא בחו"ל

תמר קפלן:      חשוב מאוד להבין את זה, ואני אתייחס לזה

תמר קפלן:  בעצם השאלות שהועלו על ידי היועץ המשפטי של הוועדה עלו גם בינינו בדיונים פנימיים, אני חייבת להגיד לעתים סוערים, גם עם משרד המשפטים והנציגות במשרד רוה"מ וגורמים אחרים, וכל הדברים האלה לובנו

תמר קפלן:  זה דבר אחד

תמר קפלן:      אנחנו מודעים אגב כמובן להצהרת האמונים החלה על כל עובדי המדינה ועל נבחרי ציבור, שזה קצת שונה

תמר קפלן:  זו הדלתא כשאתם שואלים למה צריך להוסיף את הדלתא הזאת

תמר קפלן:  גם נשארנו מאוד נאמנים לשפה של החוק הזה, זה דבר אחד, ונסביר למה חשבנו שהדלתא הזאת היא כן הכרחית, חשובה, חיונית לגבי ראשי הנציגויות בחו"ל, כמו שאמרתי זה סביב 100 אנשים

תמר קפלן:       הנקודה השנייה היא יותר עניין של מדיניות

תמר קפלן:  השאלה שלי כמשפטנית, האם יש מניעה משפטית, האם החוק הזה הוא טוב או לא טוב, זה עניין של מדיניות, ונדמה לי שהשר וגורמי המדיניות ידעו להסביר את זה טוב ממני

תמר קפלן:  אבל השאלה אם יש מניעה משפטית בעינינו היא חשובה, לא רק להסביר למה זה חשוב

תמר קפלן:      אני אגיד שוב, אני לא יודעת להרחיב על נוסח הצהרות אמונים בחו"ל, אבל אני כן יודעת להגיד שנציג המדינה בחו"ל, ושמענו את זה גם מהמשפחות, כשמאוד מאוד היה חשוב מבחינתי לשמוע את דבריהם בלי קשר לדיון הזה, בכלל, והחשיבות שאנחנו מייחסים לעניין הזה במשרד החוץ בכל דבר שאנחנו עושים, כמו שאמרה אימא של רומי, החשיבות היא שאותו גורם – בעולם הדיפלומטי יש הרבה מאוד טקסיות – הגורם הזה שעומד בראש הנציגות, שהולך לאו"ם, שהוא הנציג מול הממשל במדינה המקבלת או מול הפרלמנטים, מול דעת הקהל, הוא הגורם שבמהותו, בסמליות שלו, בעצם התפקיד שלו, צריך לייצג את המדינה

תמר קפלן:      כמשפטנית אני חושבת שהתיבה של "יהודית ודמוקרטית", כמו שזה הוזכר כבר בדיון, זו תיבה שמוסכמת בחוקי-היסוד, בפסיקת בית המשפט העליון, בפסיקות אחרות, ולכן גם דייקנו אותה עם משרד המשפטים בדיוק איך לכתוב את זה

תמר קפלן:  אפילו בתקנון משרד החוץ יש התייחסות שונה לראשי נציגויות ולממלכתיות הנדרשת מהם, לייצוגיות, למעמד שלהם, לזה שהם מופת ודוגמה לכל אחד אחר

תמר קפלן:  בעינינו זה לא הסדר שלילי לגבי שום עובד מדינה אחר, בטח לא לגבי הייעוץ המשפטי או כל עובד משרד אחר או עובד משרדים אחרים, שהם מאוד מאוד חשובים, וזו גם שאלה שעלתה

תמר קפלן:  יש משהו אחר בעולם הדיפלומטי הזה

תמר קפלן:  יושבת בחדר גם מירב מרקס, עורכת דין בכירה אצלנו, ששירתה עכשיו חמש שנים בז'נבה, אולי אחד המקומות הכי קשים מבחינת מוסדות האו"ם והגישה לישראל בעולם, היא יכולה להסביר מה המשמעות, או גיורא לוטרשטיין, שהוא סגן ראש ההון האנושי אצלנו, הם יכולים להסביר מה זה אומר ששגריר ישראל באו"ם, השגריר ארדן או השגרירה בז'נבה נכנסים לחדר, ואיך הם נתפסים בעיני הקהילה הבין-לאומית ומה הם מייצגים

תמר קפלן:       אני אשמח לענות על כל שאלה

תמר קפלן:  אנחנו חושבים שהגענו אחרי הרבה מאוד דיונים לנוסח שהוא נוסח שמנסה לאזן בין כל השיקולים האלה בצורה הטובה ביותר

תמר קפלן:  תודה רבה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  גלעד, רצית לשאול שאלה?     

גלעד קריב: שתי שאלות ברשותך, גברתי

גלעד קריב:  ראשית, אני אומר עוד פעם, ברור שתפקידם של יועצים משפטיים הוא להניף דגל אדום כשמגיעים למצב של מניעות

גלעד קריב:  זה ברור, אבל על פניו לא בזה מתמצה תפקידם של יועצים משפטיים בתהליך החקיקה

גלעד קריב:  וגם כשלא מגיעים לכדי מניעות, ובוודאי לפחות מבחינתי אין כאן כל מניעות חוקתית, אני בהחלט תומך בהגדרתה של ישראל כיהודית ודמוקרטית, הייתי שמח להוסיף את זה בראש כל אחד מ-13 חוקי-היסוד, יש לי הצעות כאלה, מי שמתנגד להן כרגע זו הממשלה שאדוני חבר בה, אבל ליועצים משפטיים יש גם תפקיד להציג קשיים בהצעות חוק גם אם אין מניעות

גלעד קריב:  הציפייה שהצעת חוק שלוקחת הצהרת אמונים אחת מבין קשת של הצהרות אמונים, ורק בה מכניסה את התיבה הזאת, שהצעת חקיקה שבאה ואומרת שמכל עקרונות היסוד החוקתיים, שמוזכרים בחקיקה, רק את זה - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, אלה דברים שאמרת קודם

שמחה רוטמן:  זו לא שאלה חדשה

גלעד קריב: אני שואל, האם לשיטת הייעוץ המשפטי של משרד החוץ וגם מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים, שני לא יודע אם היא נמצאת פה, האם אתם לא חושבים שיש בעיה בהצעת החוק הזאת על העובדה שזאת הצעת חוק שעושה מהלך מאוד מאוד מצומצם רק בעניין הזה?     שאלה שנייה

גלעד קריב:  אני מניח בכל זאת שהגורמים המשפטיים במשרד החוץ, בגלל העובדה ששירות דיפלומטי זה לא רק המצאה ישראלית, אתם פחות או יותר מכירים מה קורה בעולם

שמחה רוטמן: גלעד, אתה חוזר על השאלות שלך שאמרת בהתחלה

גלעד קריב: לא נורא, אדוני

שמחה רוטמן: זה קצת נורא

גלעד קריב: לא נורא

גלעד קריב:  יותר נורא בעיצומה של מלחמה לעשות דיון פופוליסטי

גלעד קריב:  זה יותר נורא

גלעד קריב:  האם אין לכם שום מידע על מה קורה בעולם בנושא הצהרות אמונים? אין מאגר ידע בסיסי לגבי חקיקת השירות הדיפלומטי במדינות מערביות דמוקרטיות אחרות? זה קצת מפתיע ומאכזב אם אין לכם שום מידע בנושא

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  תמר, אם את רוצה, תתייחסי, ואם יש פה נציגי ייעוץ וחקיקה שירצו להתייחס

תמר קפלן: אני אשמח להתייחס רק לנקודה הראשונה

תמר קפלן:  לגבי המידע, יכול להיות שאנחנו יכולים לעשות את הבדיקה

תמר קפלן:  היו לנו, לשירות הדיפלומטי, בדיקות בעבר, לא בנקודה הזאת, למיטב זיכרוני

גלעד קריב: אני אשמח לקבל את זה

תמר קפלן: אני מסכימה לחלוטין עם מה שחבר הכנסת קריב אומר, תפקידנו בוודאי לא רק במניעה חוקתית, אבל בשני המקומות דייקנו, גם על מי זה יחול מבחינת הממלכתיות, האם זה יחול על כל העובדים, על כל העובדים בחו"ל, ואני חושבת שדווקא זה שדייקנו את זה לראשי הנציגויות זה נותן נימוק וטעם למה זה יותר נכון כמדיניות משפטית ובכלל, ובצד השני דייקנו את התיבה של מדינה יהודית ודמוקרטית

תמר קפלן:  ולכן בעיניי השילוב הזה ביחד הוא בדיוק המקום שהייעוץ המשפטי, ביחד עם הקולגות שלנו בנציבות, משרד רוה"מ, משרד המשפטים כמובן, זה יצר את ההצעה שאנחנו מביאים בפניכם

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  מישהו ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים?     

עמרי בן צבי: שלום, בוקר טוב, אני לא חושב שיש לי מה להוסיף מעבר למה שאמרה תמי, היועצת המשפטית של משרד החוץ

עמרי בן צבי:  שר החוץ הסביר את הנחיצות מבחינת המשרד, וגם הייעוץ המשפטי של המשרד

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  רק שאלת חידוד בהמשך לדברים שאמר היועץ המשפטי

שמחה רוטמן:  ראש הנציגות אני מתאר לעצמי שהוא ייתן שתי הצהרות, כי בדרך כלל אנשים, למעט במקרים נדירים, לא מתמנים ישירות, בדרך כלל זה אנשים שכאשר הם התקבלו לשירות המדינה הם נתנו את ההצהרה לפי סעיף 34, ואז הם נציגים קונסולריים

שמחה רוטמן:  השאלה אם כאשר מישהו כן מתמנה ישירות לתפקיד ראש נציגות הוא ייתן שתי הצהרות או שייתן הצהרה אחת? ואז ממילא זה גם עולה לשאלה האם לאחד את נוסח ההצהרות

גלעד קריב: אפשר להוסיף שאלה?     

שמחה רוטמן: רק אם זה לא דיון פופוליסטי בזמן לחימה

גלעד קריב: זה דיון פופוליסטי בזמן לחימה, אבל אני רק רוצה רגע להבין

גלעד קריב:  אנחנו יודעים שמי שמתמנה לתפקידים דיפלומטיים, לא על בסיס פוליטי, אלא עובדי שירות החוץ, הם עושים שלוש שנים בשליחות דיפלומטית, ואז הם חוזרים לתפקיד מטה, כל פעם כשהם יצאו הם צריכים להצהיר מחדש?     

שמחה רוטמן: בפניך באופן אישי

גלעד קריב: אני לא מבין

גלעד קריב:  זה צריך להיות מוסדר

גלעד קריב:  די בהצהרה חד-פעמית או בכל חמש שנים אדם צריך - - -     

שמחה רוטמן: גלעד

גלעד קריב: אני שואל שאלה

שמחה רוטמן: אני מבין שאתה שואל

שמחה רוטמן:  מן הנימוס הוא שכאשר אני שאלתי שאלה, יכול להיות שהתשובה לשאלתי גם תענה לשאלתך

גלעד קריב: אני רוצה לצמצם זמנים, כי כבר נגמר הזמן על פי לו"ז הדיונים

שמחה רוטמן: יש לנו זמן, אין לנו בעיה

גלעד קריב: אני רוצה תשובה רק להבין את זה

שמחה רוטמן: תודה, גלעד

שמחה רוטמן:  הוא ייתן שתי הצהרות?     

עמרי בן צבי: לפי מיטב הבנתי הוא יצהיר שתי הצהרות, בגלל שיחולו עליו שני סעיפים

שמחה רוטמן: וגם כתוב "מבלי לגרוע מהוראות סעיף 34", אבל כמובן אדם שבא מתוך השירות, את ההצהרה הוא כבר עשה כשהוא נכנס פנימה

תמר קפלן: מבחינה פרקטית כל עובד מדינה כשהוא מצטרף בתיק הקליטה הוא חותם על הטופס הזה

תמר קפלן:   - - - נציגות, אני מזכירה שוב, זה גם אחד הסממנים, זו משרה שטעונה אישור הממשלה

תמר קפלן:  גם זה מראה את ההבדל ממשרות אחרות

שמחה רוטמן: בסדר גמור

ד"ר גור בליי: אולי לא לאחד, אבל אם יש סיטואציה שבה בן אדם נותן רק את ההצהרה הזאת - - -     

שמחה רוטמן: אין

ד"ר גור בליי: יש

ד"ר גור בליי:  אם הוא דיפלומט מקצועי - - -     

גיורא לוטרשטיין: יכולה להיות סיטואציה כזאת

גיורא לוטרשטיין:  מינוי פוליטי כשהוא לא מגיע מתוך השירות

ד"ר גור בליי: אני מדבר על סיטואציה אחרת

ד"ר גור בליי:  יש סיטואציה שדיפלומט מקצועי, שכאשר הוא נקלט במשרד החוץ, הוא נתן את ההצהרה הבסיסית של סעיף 34

ד"ר גור בליי:  עכשיו ממנים אותו להיות שגריר בצרפת, אז הוא נותן את ההצהרה החדשה

שמחה רוטמן: זה מה שתמר ענתה

שמחה רוטמן:  היא ענתה לי

ד"ר גור בליי: לא

ד"ר גור בליי:  יש לי שאלה אחרת

ד"ר גור בליי:  באותה סיטואציה שהוא נותן את ההצהרה הזאת, החדשה, האם אין טעם להוסיף בכל זאת את החלק השני, שקיים בכל ההצהרות, "אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ולמלא באמונה את תפקידי"

ד"ר גור בליי:  את הפן של למלא באמונה

שמחה רוטמן: יש התנגדות למלא באמונה את תפקידי?     

תמר קפלן: 	הוא נתן 20 שנה לפני זה כשהוא נכנס למשרד החוץ

שמחה רוטמן: הכוונה היא עדיין שהוא נותן הצהרה נקודתית, אז שיהיה כתוב שם "ולמלא באמונה את תפקידי"

שמחה רוטמן:  אני לא רואה סיבה, אבל זה מבחינתי ייכנס גם לנוסח הוועדה

גלעד קריב: אפשר תשובה גם לשאלה שלי? אני באמת מנסה להבין

גלעד קריב:  המטרה היא שאדם - - -     

החוץ אלי כהן: לגבי שאלתך אם פעם אחת או יותר?     

גלעד קריב: הרי אדם הוא פעם שגריר, ואחרי זה הוא חוזר להיות - - -     

החוץ אלי כהן: חבר הכנסת קריב, הבנתי את שאלתך

החוץ אלי כהן:  אני חושב שמספיק פעם אחת

גלעד קריב: אולי ב-20 שנה הוא כבר נסוג מהמחויבות שלו

גיורא לוטרשטיין: דיפלומט אצלנו נקלט כצוער בתחילת הדרך

גיורא לוטרשטיין:  בדרך כלל הוא עושה שתי שליחויות ראשונות, חוזר לתפקיד מטה, ויוצא שוב ושוב הלוך-חזור לתפקידי מטה בחו"ל

גיורא לוטרשטיין:  יש להניח שבפעם הראשונה שהוא יהיה ראש נציגות זה יהיה אחרי 15-12 שנה במשרד, במקרה הטוב, ואז הוא ייתן  - - -     

שמחה רוטמן: ואז הוא ייתן את ההצהרה הזאת

גיורא לוטרשטיין: הוא ייתן את ההצהרה הזאת בפעם הראשונה

שמחה רוטמן: אלא אם כן הוא מונה ישירות מבחוץ

גיורא לוטרשטיין: אלא אם הוא מונה מבחוץ כמובן

גיורא לוטרשטיין:  הוא יחזור לתפקיד מטה, ואז אולי הוא יצא שוב להיות ראש נציגות

גיורא לוטרשטיין:  יכול להיות שהוא יהיה ראש נציגות מספר פעמים

גלעד קריב: על פי החוק היבש כרגע בכל פעם כשהוא ממונה לראש נציגות, הוא צריך להישבע אמונים

שמחה רוטמן: להצהיר

שמחה רוטמן:  אנחנו לא נשבעים

שמחה רוטמן:  נוסח הוועדה, אדוני היועץ המשפטי, תקרא אותו בבקשה

גלעד קריב: אדוני מוכן לאפשר לממ"מ להציג פה את הבדיקה?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אני לא רואה צורך

גלעד קריב: את כל מידת הציניות שלי כיוונתי לשר

גלעד קריב:  אני באמת שואל

שמחה רוטמן: אני עונה לך

גלעד קריב: לפני שאתה עונה לי, אני מבקש עמדה מקצועית מגורמי מקצוע

שמחה רוטמן: גלעד, סליחה, עם כל הכבוד, ביקשת שלוש פעמים, שאלת את זה פעמיים, ענו לך מה שענו לך נציגי המשרדים

גלעד קריב: אז יש לי שאלה לגורמי המקצוע במשרד החוץ

שמחה רוטמן: שאלת אותם

גלעד קריב: הם לא ענו לי

גלעד קריב:  אני שאלתי אותם האם יש מידע, אני מבקש לשאול שאלה אחרת

גלעד קריב:  אפשר?     

שמחה רוטמן: גלעד - - -     

גלעד קריב: מה לעשות, יש לי שאלה

שמחה רוטמן: שאלת שלוש פעמים את אותה שאלה

שמחה רוטמן:  בתנאי שזו שאלה חדשה, בבקשה

גלעד קריב: שאלה משיקה, אבל חדשה

שמחה רוטמן: וזו שאלה אחרונה

גלעד קריב: אתה רוצה למנוע מחברי כנסת לשאול שאלות?     

שמחה רוטמן: כן, אני רוצה למנוע מחברי כנסת לעשות דיון פופוליסטי בזמן לחימה

גלעד קריב: זה הדיון הפופוליסטי? יש פה מישהו אחד מסביב לשולחן שחושב שזה דיון ענייני בזמן לחימה?     

שמחה רוטמן: שאל בבקשה את שאלתך

גלעד קריב: זה פרס ניחומים לשר היוצא

גלעד קריב:  השאלה היא פשוטה, האם נשאלה לא בדרגים המשפטיים במשרד החוץ, אלא בשירות הדיפלומטי, באותן יחידות מטה שאחראיות על השירות הדיפלומטי, האם יכולה להיות השלכה שלילית לחקיקה הזאת על הדרך שבה מדינות אחרות, שלא עושות דבר כזה - - -     

משה סעדה: הפרת אמונים

שמחה רוטמן: משה, באמת

גלעד קריב: משה, לא היית עד הרגע בדיון

גלעד קריב:  כולם בעד הצהרת אמונים למדינה ולחוקיה

גלעד קריב:  אני שואל, האם התקיים דיון בהנהלת משרד החוץ עם הגורמים האמונים על השירות הדיפלומטי איך צעד כזה ייתפס על ידי המדינות שמאמנות או מארחות?     

שמחה רוטמן: תודה על שאלתך

שמחה רוטמן:  משרד החוץ, יש לכם מה להוסיף?     

גיורא לוטרשטיין: לפי מיטב ידיעתי - - -     

גלעד קריב: אגף משאבי אנוש עונה על זה?     

שמחה רוטמן: גלעד, שאלת את הגורמים המקצועיים

שמחה רוטמן:  יש פה ממשרד החוץ, תן להם לענות בבקשה, הם יבחרו מי עונה

חנוך דב מילביצקי: השאלה של גלעד, למי שלא הבין, האם אי-אפשר בכל זאת למצוא איזה נימוק להתנגד

שמחה רוטמן: תודה רבה לכולם

שמחה רוטמן:  מי עונה מטעם משרד החוץ?     

מרב מרקס: השיקולים המדיניים של ההחלטות שהתקבלו במשרד הם תמיד חלק מהשיקולים שלוקחים

מרב מרקס:  העובדה ששגרירי מדינת ישראל בחו"ל מייצגים את מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית זה לא דבר חדש

מרב מרקס:  אין חידוש בדבר הזה, ולכן זה לא מנע מאיתנו - - -     

גלעד קריב: הנושא נידון?     

שמחה רוטמן: גלעד

גלעד קריב: מותר לי לשאול שאלה?     

שמחה רוטמן: מותר לך לתת לענות לשאלות

שמחה רוטמן:  אתה מציק, אתה לא שואל

שמחה רוטמן:  הינך מטריד את עובדי המדינה שמנסים לענות לשאלתך

גלעד קריב: אתה לא רוצה לדעת מה עובדי משרד החוץ חושבים על החקיקה הזאת

גלעד קריב:  שוחחתי עם לא מעטים מהם, כולל עם שגרירים מאוד בכירים

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אם אתה רוצה גם לשאול וגם לענות - - -     

גלעד קריב: אני שואל, האם התקיים על זה דיון?     

שמחה רוטמן: גלעד, אתה סיימת את שאלתך

שמחה רוטמן:  תן לה לענות בבקשה

שמחה רוטמן:  נשמע את תשובתה

שמחה רוטמן:  תודה

מרב מרקס: אני חוזרת ואומרת שכלל השיקולים, כולל השיקולים המדיניים, היו בחדר כאשר דובר בחוק הזה, גם הגורמים המקצועיים היו חלק מהשיח בעניין הזה

גלעד קריב: תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  אדוני היועץ המשפטי

ד"ר גור בליי: לגבי שאלת ההבהרה, להבנתכם זה חל על מי שחל עליו פרט 23 לתוספת, נכון? זאת אומרת, זה שגריר, ציר וקונסול כללי אם יכהן כראש נציגות

ד"ר גור בליי:  גם ציר יכול להיות בראש נציגות קונסולרית

תמר קפלן: נכון

שמחה רוטמן: ענתה תמר מהזום – כן

תמר קפלן: נכון, פשוט בחרנו ניסוח שאני חושבת שמופיע במקומות אחרים שהוא יותר ברור, כי הניסוח הוא מאוד ארכאי

תמר קפלן:  נציגות קונסולרית זה כמו הקונסולית הכללית בניו-יורק או לוס אנג'לס או מיאמי וכו'

ד"ר גור בליי: בארצות-הברית לצורך העניין - - -     

שמחה רוטמן: יש כמה וכמה ראשי משלחות

ד"ר גור בליי: כמה ראשי נציגות, גם בוושינגטון, גם בניו-יורק

שמחה רוטמן: בבקשה, אדוני היועץ המשפטי

ד"ר גור בליי: הצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 20) (הצהרת אמונים למשרת ראש נציגות דיפלומטית או קונסולרית), התשפ"ג–2023 סעיף 34 זו הצהרת האמונים הרגילה

ד"ר גור בליי:  סעיף 23 זה באישור ממשלה

שמחה רוטמן: זה נוסח הוועדה

שמחה רוטמן:  ככל שיש חברי כנסת שמעוניינים להגיש הסתייגות כאן בדיון, מוזמנים לעשות זאת

שמחה רוטמן:  הבנתי שהוגשו מספר בקשות רשות דיבור, אך לא הוגשו הסתייגויות

גלעד קריב: אני לא נוהג להסתייג מחוקים פופוליסטיים

גלעד קריב:  אני מבקש רשות דיבור לכל חברי סיעת העבודה

גלעד קריב:  אני מבקש שייאמר בפרוטוקול בצורה ברורה שאין הסכמה עם האופוזיציה לגבי קידום הדיון הזה

גלעד קריב:  לא הייתה הסכמה עם האופוזיציה

שמחה רוטמן: אני רק אומר לפרוטוקול - -     

משה סעדה: זה חוק שמחזק

גלעד קריב: זה חוק שמחליש

שמחה רוטמן: - - שלמיטב ידיעתי מרכזת האופוזיציה מירב בן ארי נתנה את הסכמתה

גלעד קריב: סליחה, זה חשוב לי לומר

שמחה רוטמן: אמרת את אמירתך, מותר לי לומר את אמירתי

שמחה רוטמן:  תודה, גלעד

גלעד קריב: אני רוצה לומר שחברת הכנסת מירב בן ארי מייצגת את סיעת יש עתיד, היא לא מייצגת את ההסכמות עם כל סיעות האופוזיציה

גלעד קריב:  אני מבקש שזה יובן להבא

שמחה רוטמן: זה נרשם לפרוטוקול

שמחה רוטמן:  תודה רבה

גלעד קריב: חוק מיותר בזמן - - -     

שמחה רוטמן: בנוסח הצעת החוק כפי שנקרא, מי בעד הצעת החוק, ירים את ידו

שמחה רוטמן:  מי נגד? מי נמנע?     

שמחה רוטמן: בעד – שלושה 

שמחה רוטמן: נמנעים – 1 

גלעד קריב: אני מבקש רביזיה

שמחה רוטמן: חבר הכנסת גלעד קריב ביקש רביזיה, וגם אני מצטרף לבקשת הרביזיה

שמחה רוטמן:  אני קובע כי הצעת החוק אושרה לפני רביזיה בנוסח הוועדה

שמחה רוטמן:  הצעה על הרביזיה תתקיים בשעה 10:40

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל הנוכחים

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה

שמחה רוטמן: אנחנו בדיון ברביזיה

שמחה רוטמן:  גם חבר הכנסת גלעד קריב וגם אני הגשנו רביזיות

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת גלעד קריב לא פה, ואני אנמק את הרביזיה ואבקש מכל הנוכחים לדחות את הרביזיה

שמחה רוטמן:  אני מעלה להצבעה

שמחה רוטמן:  מי בעד הרביזיה, ירים את ידו

שמחה רוטמן:  מי נגד? אין נמנעים

שמחה רוטמן: בעד – אין 

שמחה רוטמן: נמנעים – אין 

שמחה רוטמן: אני קובע כי הרביזיה נדחתה והצעת חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 20) (הצהרת אמונים למשרת ראש נציגות דיפלומטית או קונסולרית), התשפ"ג–2023, בנוסח הוועדה, כפי שנקרא, תועלה למליאה לקריאה השנייה והשלישית

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכולם, ישיבה זו נעולה