הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 42, 2023-12-26 00:00

אליהו (אלי) רביבו: צוהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המיוחדת לעובדים זרים בנושא תמונת המצב של העובדים הזרים בחברות העוסקות בתשתיות לאומיות בכלל ובפרט בעקבות המלחמה ולאור האתגרים הרבים שעומדים לפתחינו בעקבות המלחמה

אליהו (אלי) רביבו:       זה לא סוד שענף הבנייה נמצא במשבר אשר משליך על כל המשק ועלול להשליך עוד שנים קדימה על כל מדינת ישראל

אליהו (אלי) רביבו:  יטופל טוב, המצב ישתפר גם בהיבט החוסן הלאומי ותרומה לפיתוח ושגשוג הכלכלה

אליהו (אלי) רביבו:  יטופל בגרירת רגליים, כולנו נשלם על זה

אליהו (אלי) רביבו:       על ענף הבניין כידוע קיימתי עשרות דיונים ואני תקווה שבחודש הקרוב יגיע השינוי המיוחל עם אלפי עובדים חדשים שיגיעו מהודו ומסרילנקה בעקבות עבודה מאומצת גם של רשות האוכלוסין, גם של משרד השיכון, גם של משרד המשפטים, גם של נציגי משרד העבודה וגם של הוועדה הזאת

אליהו (אלי) רביבו:  כמובן שהעבודה הזאת יכולה להיחשב כהצלחה גם אם באיחור וגם אם בכמויות מספיק גבוהות לאור שיתוף הפעולה שאנחנו זוכים לו בעיקר מהתאחדות הקבלנים

אליהו (אלי) רביבו:       נושא התשתיות בכלל והתשתיות הלאומיות בפרט הם קריטיים למשק

אליהו (אלי) רביבו:  כהוכחה החליטה הממשלה כבר בפברואר לנתק את אותו ענף מענף הבניין בכל עניין ההקצאה, ולאחד לו מכסת עובדים זרים ייחודית

אליהו (אלי) רביבו:  לצד העובדה שלגישתי ולא רק לגישתי החלטת הממשלה היא החלטה לא טובה, הואיל והיא כובלת את אפשרות מימוש הקצאת העובדים לכשהתהליך יושלם מפלך מדינות שהכלכליות בהבאת עובדים משם הולכת ויורדת

אליהו (אלי) רביבו:  הרעיון בהקצאת עובדים למשק הוא בלהקל, להתיר חסמים ולאפשר הבאת עובדים ממגוון מדינות שישתלם גם למעסיקים להעסיק אותם, וזה מה שבאמת אמור לסייע למשק לצמוח

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מבינים הרי שאם עלות העובד תהיה גבוהה יותר מהעלות הריאלית, בוודאי מכזו שניתן להביא עובד מקביל באיכויות גבוהות, בהכרח המחיר יתגלגל לצרכן, מה שמשפיע על האטה במשק

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו באים לטפל בצמיחה במשק ולמעשה בשל החלטת ממשלה שבעיניי היא פחות טובה כאמור מכפי שהיה נכון, זה חלילה עשוי להביא את התוצאה ההפוכה

אליהו (אלי) רביבו:  זה יכול להסביר מה הסיבה שבינתיים אותם מעסיקים פוטנציאליים שמקבלים סעד ממקור אחר שהוא ההיפך מכוונת החלטת הממשלה, לא מגיעים לכאן ולא פונים לכל המשרדים הרלוונטיים

אליהו (אלי) רביבו:       לצד כל זאת ובמנותק מהנכונות והמוצלחות של הרעיון בבסיס החלטת הממשלה, לצערי חרף העובדה שהחלטת הממשלה התקבלה כבר בפברואר, ומדיון קודם שלקחתי בו חלק לפני כשעה בוועדת העבודה והרווחה מסתבר שהצוות המסור המשפטי במשרד העבודה סיים את עבודתו והגיש את החלק שלו לכבוד השר כבר באפריל, עד היום לא תוקנו התקנות

אליהו (אלי) רביבו:  כידוע, ללא התקנת תקנות לא ניתן יהיה באמת להשתמש במכסה הזאת ולממש את החלטת הממשלה, אז יש פה עוול כפול

אליהו (אלי) רביבו:  לדאבוני הסיבה העיקרית שבעטיה התקנות האלה לא תוקנו זה רק בגלל שכרכו את תיקון התקנות האלה עם התקנות לענף החקלאות

אליהו (אלי) רביבו:  ידוע שבענף החקלאות הנושא מורכב וסבוך יותר, וחרף כל זאת פעם ראשונה כטעות שילבו את התקנות וכרכו אותן ביחד, להבדיל אגב מתקנות שהיום הצבענו כולנו פה אחד בעדן בנושא מוסדות הסיעוד

אליהו (אלי) רביבו:  אני מצר על כך

אליהו (אלי) רביבו:  אני הבעתי את מורת רוחי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מקווה שהזמן שחלף בין סיום הישיבה הקודמת למועד תחילת הדיון הזה צייד את נציגי משרד העבודה בנתונים והתחייבויות מלשכת השר כדי שנוכל באמת לאמוד ולתכנן את כל הנושא כעובדה מעשית שבה נוכל להסתייע במימוש אותה מכסה

אליהו (אלי) רביבו:       מטרת הדיון היום היא להבין מה מצב ענף התשתיות בעקבות המלחמה, כמה עובדים זרים ופלסטינים עבדו בתחום ערב המלחמה וכמה היום, מה הפתרונות האפשריים על מנת להקל על ענף התשתיות ולהחזיר אותו לפעילות, וכיצד מיושמות החלטות הממשלה שהתקבלו בנושא החשוב הזה

אליהו (אלי) רביבו:  שימו לב שבסיום הסקירה שלי איחדתי את נושא התשתיות בכלל

אליהו (אלי) רביבו:  בתחילת דבריי התמקדתי בתשתיות הלאומיות, אך אין צל של ספק שענף התשתיות בכלל שהן לא תשתיות לאומיות בהגדרה נואק ולא מצליח לתפקד ללא ידיים עובדות זרות

אליהו (אלי) רביבו:  בדיונים הקודמים ביקשתי התייחסות לכך

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח לקבל לכך גם עכשיו

אליהו (אלי) רביבו:       אנחנו נעבור לשאלה הראשונה, ברשותכם

אליהו (אלי) רביבו:  האם עבודות תשתית על ידי עובדים זרים נכללות תחת ענף הבניין? אילו סוגי תשתיות נכללות בענף הבניין? האם העובדים נכללים במכסות לענף הבניין, למשל העלאת המכסות בהחלטת הממשלה 1002 בזמן המלחמה? בואו תתייחסו לזה

אליהו (אלי) רביבו:  קודם כל נציגי משרד העבודה יתייחסו לשאלה הקודמת שלי שכאמור זה המשך לדיון שהצפנו כבר בדיון הקודם בוועדת העבודה והרווחה, ואז תתייחסו לשאלה הזאת

אליהו (אלי) רביבו:       אני ביקשתי את התייחסות משרד העבודה, האם בזמן שחלף מסיום הדיון הקודם לדיון הזה הצטיידתם בתשובות והתייחסות שיודעים להצביע על איזשהו יעד שבו אתם תבצעו גם את ההפרדה בצורך התקנונים וגם בסיום העבודה?      

אביבית אסרף: אביבית אסרף, משרד העבודה

אביבית אסרף:  בסיום הדיון הקודם העברנו את הבקשה של הוועדה

אביבית אסרף:  תזכרנו את לשכת השר אצלנו

אביבית אסרף:  העברנו להם שוב את ההמלצה על תקנות הפיקדון לחתימת השר

אביבית אסרף:  העברנו הצעה לפצל את שני הנושאים, זאת אומרת להפריד את התשתיות החיוניות מהחקלאות ולהתקדם איתם

אביבית אסרף:  נאמר לנו שהנושא בטיפול

אביבית אסרף:  לא קיבלתי לוחות זמנים מלשכת השר, אבל זה כן אצלם והם יודעים, בצירוף הבקשה

אליהו (אלי) רביבו: טוב

אליהו (אלי) רביבו:  נשמח בבקשה לדעת האם שיקפתם עם מי שדיברתם את העובדה שללא הפרדת שני נושאי התקנון לא יהיה ניתן לממש את המכסה שמוקצית כבר לענף התשתיות הלאומיות

אביבית אסרף: כן, שוקף

אליהו (אלי) רביבו: עם מי דיברתם במשרד?     

אביבית אסרף: ראש מטה השר

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  ביקשתם לוודא שכבוד השר מעודכן בפרטים? אני לוקח בחשבון שזה מגיע ללשכתו אבל לא אליו, וחלילה נוצר הרושם שהוא מודע וחשוף לנושאים, לעיכובים ולהשלכות, אבל הוא בפועל לא יודע מזה

אביבית אסרף: אנחנו ביקשנו שגם יסבו את תשומת ליבו

אביבית אסרף:  אני אומר בכנות שלא אני דיברתי

אביבית אסרף:  היועצת המשפטית שיצאה המשיכה לקדם את זה מהדיון הקודם

אביבית אסרף:  זה מה שכרגע נאמר לי

אליהו (אלי) רביבו: הוצאתם את זה בכתב?     

אביבית אסרף: כן

אליהו (אלי) רביבו: אפשר לקבל בבקשה העתק לכך?     

אביבית אסרף: אני אבקש

אליהו (אלי) רביבו: תודה

אליהו (אלי) רביבו:       מי מעוניין להשיב על השאלה הראשונה ששאלתי? מיכל בהודו

מיכאל אורן: לא בהודו לצערי הרב

אליהו (אלי) רביבו: למה? הקצב שם נראה ככזה שמצדיק את ההגעה שלך לשם

אליהו (אלי) רביבו:  קיבלתי תמונות היום בבוקר

מיכאל אורן: הודו מתנהל ועובד טוב מאוד גם אם אני לא שם פיזית

אליהו (אלי) רביבו: תוכלי בבקשה לתת לנו סקירה מה קורה שם?      

מיכאל אורן: כן

מיכאל אורן:  אתמול היו ההיערכויות הלוגיסטיות

מיכאל אורן:  היום נפתח המיונים בפועל

מיכאל אורן:  יש מעל 3,000 מועמדים שהולכים להיות בימים הקרובים

מיכאל אורן:  כרגע הם בניו דלהי, שם זה יתחיל

מיכאל אורן:  בהמשך זה ימשיך לצ'נאי שזה בחלק אחר של הודו

מיכאל אורן:  יש מיונים

מיכאל אורן:  יש אפילו תמונות שאפשר לחלוק

מיכאל אורן:  מתקתק וזז

מיכאל אורן:  אנחנו מאוד מבסוטים מאופי העבודה, מאתר הבנייה שבו נעשים המיונים

מיכאל אורן:  הצוות ההודי ששם הוא מאוד טוב

מיכאל אורן:  פרטוש שלנו שהוא הנציג של המשרד נמצא שם לפקח שהכול מתנהל כשורה

מיכאל אורן:  גם הצוות של ההתאחדות שם כמובן בהיקף הנדרש

מיכאל אורן:  זה לגבי הודו

אליהו (אלי) רביבו: לפני שאת עוברת הלאה לשאלות ששאלתי, אני מבקש גם כן להתייחס ולציין לשבח

אליהו (אלי) רביבו:  התחושה שאני קיבלתי מהתמונות שנשלחו אליי מוקדם בבוקר היא שמדובר באתר מאורגן, איכותי, מקצועי

אליהו (אלי) רביבו:  העובדים נראים מסורים

אליהו (אלי) רביבו:  נראה שהם יודעים היטב לקראת מה הם באמת הגיעו ואני מלא אופטימיות

מיכאל אורן: האמת שגם אני אופטימית מהבוקר

מיכאל אורן:  ככל שאנחנו מתקדמים למדינות הנוספות שעל הפרק אני ממשיכה להיות אופטימית, כי גם סרילנקה נראה שיתקדם בכיוון הזה, וגם לאוזבקיסטאן כבר נקבע מועד שזה ה-7 בינואר

מיכאל אורן:  יהיו עוד מיונים כמובן

מיכאל אורן:  שאלת אותנו בדיון הקודם לגבי מכסות, אז באמת אנחנו נסיים את הכמה ימים הקרובים ונתחיל לדון מחדש בנושא המכסות

מיכאל אורן:  מבחינתנו אנחנו נרצה לראות איך זה עובד

מיכאל אורן:  זה אפקטיבי

מיכאל אורן:  זה לגבי הודו, סרילנקה ואוזבקיסטאן

אליהו (אלי) רביבו: את יודעת לומר לי בבקשה מה האחוז מהמתמודדים שמגיעים להתמיינות סיימו כבר את הליך הוצאת תעודת היושר והבדיקות הרפואיות?     

מיכאל אורן: אני לא יודעת, אני צריכה לברר את זה מול התאגידים

מיכאל אורן:  אני יכולה לברר ולחזור אבל אני לא יודעת לענות על זה עכשיו

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח

מיכאל אורן: אין שום בעיה

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, אז אם תוכלי בבקשה להתייחס לשאלות שלי

מיכאל אורן: כן

מיכאל אורן:  הנושא הזה של עולם התשתיות, אנחנו במשרד הבינוי והשיכון תמיד הסתכלנו יותר מהזווית של תשתיות תומכות מגורים, עולמות הפיתוח למגורים, עולמות התשתיות יותר במרחב השכונה, אבל איזושהי הפרדה בהיבט הזה

מיכאל אורן:  כשיצאנו לדרך עם החלטת הממשלה, מבחינתנו המענה של העובדים אמור לתת גם מענה לדברים האלה

מיכאל אורן:  אני לא מדברת על נתיבי ישראל ודברים כאלה שבהם קטונתי

מיכאל אורן:  אנחנו תמיד מדברים אצלנו במשרד יותר בזווית התומכת מגורים למרות שברור לי שיש גם קשר

מיכאל אורן:  על כל היבטי חברות הביצוע שהן לא תחת המשרד, שמנהלות את הנושא של עובדים זרים אני לא יודעת להתייחס ואז אולי או שהרשות יודעת להגיד או שמשרד התחבורה או שחקנים אצלו

מיכאל אורן:      לגבי התשתיות שאנחנו מכירים שזה באמת שוק שהיה נשען מאוד על ההיבט הפלסטיני, מבחינתנו הם גם אמורים לקבל מענה דרך המהלך הנוכחי והם גם נספרים כשאנחנו בודקים את הצורך

מיכאל אורן:  בהחלט כשנבקש הגדלה של המכסה זה גם יהיה לנגד עינינו

אליהו (אלי) רביבו: אני קודם כל מבקש ליצור איזשהו בידול בין תשתיות לאומיות לתשתיות תומכות בנייה ופיתוח

אליהו (אלי) רביבו:  היום בעל חברת פיתוח ותשתיות שמבקש להעסיק עובד זר, מה תהיה דינה של אותה בקשה שלו?     

מיכאל אורן: לדעתי עינבל תדע לפרט יותר טוב

מיכאל אורן:  לא אמורה להיות איזושהי הפרדה

מיכאל אורן:  אני כן אגיד שלנו כמשרד יש אינטרס שעבודות הפיתוח יתקדמו

מיכאל אורן:  אנחנו אחד המבצעים הגדולים כמדינה ואנחנו מודעים לאתגר הגדול הזה שיש עכשיו באתרים

מיכאל אורן:  אגב, יש עוד אפיקי פעולה שאנחנו מנסים לבחון בזירה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: כמו מה?     

מיכאל אורן: עולם ההכשרות

מיכאל אורן:  תשתיות זה שם מאוד רחב אבל יש מקצועות בתוך עולם התשתיות, הפעלה של כלי צמ"ה או עולמות מסוג אחר שיכול להיות שיש כן פוטנציאל בשוק המקומי בכל זאת לעודד ולתמרץ, וזה גם איזושהי פעולה שנבחנת היום, לראות איך בכל זאת מגדילים את הפול

מיכאל אורן:  הרבה פעמים האתגר שלנו במשרד, לדעתנו לפחות, הוא יותר בעולמות של העבודות הרטובות

מיכאל אורן:  שם האתגר ידוע וקיים ומבחינתנו צריך לקבל מענה באמצעות עובדים זרים

מיכאל אורן:  בעולמים אחרים של עבודות תשתית, בעולמות הפיתוח יש עוד כמה סוגי מקצועות שדווקא שם שווה לבדל ולהגיד, אוקיי, יכול להיות שהכשרות נוספות או תמריץ כספי כזה או אחר כמו שפורסם כן יכולים לתת את המענה

מיכאל אורן:  זה לא יהיה במסות גדולות

אליהו (אלי) רביבו: גברת ארן, לפני שאת תעני לי למה לגישתך לא נכון להקצות מכסה עצמאית ובלתי תלויה שהיא לא נגזרת של מכסת ענף הבניין, אני מבקש לדעת כמה עובדים פלסטינים היו מועסקים בתחום התשתיות, לא הלאומיות?     

אפרת לב ארי: אדוני, אולי נדייק רק רגע

אפרת לב ארי:  אני אפרת לב ארי מהלשכה המשפטית ברשות האוכלוסין וההגירה

אפרת לב ארי:  יש החלטות ממשלה שקובעות כללים לגבי העסקת עובדים לא ישראלים בענף הבנייה

אפרת לב ארי:  לא ישראלים זה גם זרים וגם פלסטינים מטבע הדברים

אפרת לב ארי:  כמו שמיכל ציינה, יש הגבלות

אפרת לב ארי:  ההגבלה הראשונה היא שמותר להעסיק את העובדים האלה רק בעבודות רטובות, כשבאתר משרד השיכון יש פירוט רחב מאוד של כל מיני סוגי עבודות רטובות

אליהו (אלי) רביבו: תוכלי בבקשה לפרט לי מה הן עבודות רטובות בענף התשתיות והפיתוח?     

מיכאל אורן: ענף הבניין, אנחנו יכולים להוציא את ההגדרה

אפרת לב ארי: זה באתר שלכם

אפרת לב ארי:  תיכף נוכל לפתוח

אפרת לב ארי:  מותר להעסיק את העובדים הלא ישראלים, פלסטינים וזרים בבניה למגורים ותשתיות, כשבהחלטת ממשלה 3516, אפשר גם להקריא אותה או להציג אותה, יש פירוט מאוד רחב של מה משרד השיכון שקידם בזמנו את ההחלטה הזאת, מגדיר כתשתיות לאו דווקא לאומיות, תיכף נדבר על לאומיות, ומה זה בנייה למגורים

אפרת לב ארי:  אפשר גם לבנות תמהיל, גם מגורים וגם מה שהוא לא מגורים

אפרת לב ארי:  לצורך העניין, לבנות קניון או לבנות בניין משרדים, אסור להעסיק עובדים זרים בבנייה הזאת

אפרת לב ארי:  אני יכולה להקריא את החלטת הממשלה אם זה נחוץ

אליהו (אלי) רביבו: כן

אפרת לב ארי: מבחינת תשתיות, "בהחלטה הזו, תשתיות משמעותו כל אחד מאלה: מערכות מים, ביוב, ניקוז, חשמל, תאורה או כבישים או גשרים

אפרת לב ארי:  בנייה למגורים משמעותו כל אחד מאלה: דירות, בנייה רוויה או בתי צמודי קרקע

אפרת לב ארי:  מבנה מגורים מורכב ממספר פונקציות משולבות", ומבני ציבור שגם אפשרי להעסיק שם בבנייה שלו, "משמעותו כל אחד מאלה: מוסד חינוך, מתנ"ס, שלוחתו, חדר חוגים, אולם תרבות ומופעים, אולם ספורט או מגרש ספורט, בריכת שחייה, ספרייה, מרכז לצעירים או לגיל הרך, מועדון נוער או קשישים, מעון יום, בית כנסת, מקווה, מוסד בריאות או בית חולים", כלומר מוסדות שבוודאי צריך כשמקימים שכונת מגורים

אפרת לב ארי:  זו הייתה כוונת - - -     

אליהו (אלי) רביבו: נפלא

אליהו (אלי) רביבו:  זה מעולה

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל, גבירתי, לעניין השאלה הזאת, גם אותך וגם את הגברת ארן

אליהו (אלי) רביבו:  את לא יודעת להגיד לי, נניח שלא את ולא אף אחד אחר, מה בתוך התת תחום, כמות העובדים המועסקים שהיו פלסטינים? לצורך העניין, תשתיות

עינבל משש: אנחנו יודעים להגיד

עינבל משש:  למה לא יודעים להגיד?     

אליהו (אלי) רביבו: מכיוון שמדובר במכסה אחת של ענף הבניין, נכון?      

עינבל משש: כן, אבל יש לנו סיווג לגבי עובדים פלסטינים

עינבל משש:  עובדים זרים שמועסקים על ידי תאגידים זה עולם אחר

עינבל משש:  לגבי תשתיות יש לנו רישום

עינבל משש:  לפי הרישומים שלנו כ-4,000 עובדים פלסטינים היו מועסקים בענף הבניין שכולל בתוכו את התשתיות

מיכאל אורן: תשתיות תומכות דיור

צביקה דוד: יושב-ראש הוועדה, אני מציע לתקן את זה

צביקה דוד:  קודם כל אני אציג את עצמי

צביקה דוד:  אני צביקה דוד, יושב-ראש קבלני התשתיות וסגן נשיא בהתאחדות הקבלנים

צביקה דוד:  אם היינו בונים את מדינת ישראל עם 4,000 עובדים, המדינה כבר הייתה בנויה, המון, הרבה יותר

עינבל משש: דיברנו על פלסטינים, דוד

עינבל משש:  מה לא נכון במה שאמרתי?     

צביקה דוד: אני יושב-ראש של קבלני התשתיות ואנחנו 470 קבלנים מאוגדים

צביקה דוד:  עוד 470 קבלנים שהם קבלני תשתיות שלא משלמים לחברות אבל הם משלמים דאטה, זאת אומרת 940 חברות

צביקה דוד:  בערך ממוצע של 20 עובדים

צביקה דוד:  תעשי את החשבון איפה אנחנו נמצאים

צביקה דוד:  אנחנו מעבר ל-12,000 עובדים פלסטינים, באחריות

צביקה דוד:  כל הנושא של רישום, את צודקת, כנראה שבשירות התעסוקה זה רשום אבל אף אחד לא הקפיד איפה העובדים האלה הפלסטינים עובדים, אם זה בתשתיות או בנייה

אליהו (אלי) רביבו: אז מה אתה אומר לי, שהעסקתם כל כך הרבה שב"חים?      

צביקה דוד: לא, קבלנים, רק שהם מסווגים בענף הבנייה

צביקה דוד:  יש קבלנים שהם קבלני תשתיות, קבלני בניין ויזמים

אליהו (אלי) רביבו: זה מעורבב בתוכם?     

צביקה דוד: נכון, לכן הכמות היא הרבה יותר גדולה וצריך להתייחס לכמות הזאת של 12,000 עובדים כדי שהענף הזה יחזור למסלול

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  אני אנסה רגע לבאר ותאמר לי אם הבנתי אותך נכון, בסדר? הואיל וחלק גדול מבעלי חברות הפיתוח והתשתיות הם גם קבלנים רשומים לבניין, אנחנו לא יודעים לדעת בדיוק מספרית על פי היתרים כמה מהעובדים שהגיעו אליהם הועסקו על ידם בכובע שלהם כקבלנים וכמה מהם לטובת קבלני תשתיות ופיתוח

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו יודעים שהייתה זליגה ומשמעותית, אבל בגלל שאין הפרדה אז אם לבן אדם יש שתי חברות - - -     

עינבל משש: יש ענף ברשם הקבלנים וזה מוזן אצלנו, אז בוא רגע נדייק

עינבל משש:  יש כבישים, תשתית ופיתוח

עינבל משש:  יש עפר, יש עבודות אספלט, יש הנחת קווי ביוב, גשרים

עינבל משש:  סך הכול זה 4,640, זה מה שרשום אצלנו לפי הסיווג הקבלני

עינבל משש:  אם העסיקו יותר לפי סיווג קבלני של מה שחתכנו תשתיות, אילו הנתונים

צביקה דוד: עינבל, אני אומר לך שזה הרבה יותר

צביקה דוד:  בסקר שאנחנו עשינו מול הקבלנים שלנו הגענו ל-9,000 ומשהו עובדים שעבדו אצל הקבלנים שלנו ועוד 2,500 שהם קבלני דאטה שאנחנו יודעים שהם מעסיקים אבל שיתוף הפעולה איתם הוא פחות מאשר החברים מן המניין בהתאחדות

עינבל משש: אני גוזרת נתון מהמערכת לפי הסיווג ברשם הקבלנים

אליהו (אלי) רביבו: אני אומר נלך לכולי עלמא

אליהו (אלי) רביבו:  הנה זה בא להסביר למה אני מבקש ליצור בידול

אליהו (אלי) רביבו:  כך אנחנו באמת יכולים לדעת כשחסרים, כמה חסרים ולאן

אליהו (אלי) רביבו:  זה בדיוק העניין

אליהו (אלי) רביבו:  זה בא לתת את המענה על זה

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר לכולי עלמא 4,000 חסרים

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל את משרד השיכון מה עוד צריך לקרות כדי שאתם תקדמו החלטת ממשלה שתקצה עובדים לתשתיות ופיתוח באופן מיידי?      רום, נציג האוצר

רום בר-אב: יש החלטת ממשלה שעוסקת בתשתיות לאומיות

אליהו (אלי) רביבו: לא לאומיות

אליהו (אלי) רביבו:  זה בדיוק העניין, לכן רום ידידי, אני ביקשתי להבהיר שאני מחלק בדברי הסקירה שלי - - -      

קריאה: תשתיות של בנייה למגורים

אליהו (אלי) רביבו: נכון, והיועצת המשפטית של רשות האוכלוסין יצרה את החלוקה הזאת והיא צודקת כי לבנות מגרש כדורגל, מקווה, גן ילדים ולסלול כביש ואבנים משתלבות זה חלק מעבודות תשתית תומכות בניית מגורים באופן ישיר, אבל לא כל קבלני התשתיות הם גם קבלנים לבניין, אז אין להם הקצאה

אליהו (אלי) רביבו:  מה קורה איתם? דבר שני, מה קורה עם אותם 4,000 שהם לא נמצאים היום? עדיין השוק משווע לידיים עובדים בוודאי בתחום הזה, בוודאי לאור הנזקים האדירים, המבניים בכל נושא סוגיית התשתיות שהמלחמה הזאת מסבה לנו

צביקה דוד: אדרבא כשאתה צריך להדביק את הפערים שנוצרו לך

צביקה דוד:  אם היינו בשגרה , נניח שכל מה שעינבל אמרה 4,000 זה מדויק

עינבל משש: למה נניח? מה שאמרתי גזרתי מהמערכת מדויק, אבל יכול להיות שהעסיקו יותר

עינבל משש:  אני לא חולקת

עינבל משש:  אני אמרתי לפי הגזירה של הענף מהדיווח ברשם הקבלנים

עינבל משש:  חסרים עובדים, שורה תחתונה

עינבל משש:  אתה צודק

צביקה דוד: יותר מזה, אם אנחנו רוצים להדביק את הפער, ואני מניח שמדינת ישראל רוצה להדביק את הפער בתשתיות ובמטרו וכל מה שיש לנו, אנחנו צריכים להיות במספרים אחרים לגמרי

צביקה דוד:  אדוני היושב-ראש, אם האתגר הוא לקבל את הרשימה של הדרישה של הקבלנים, אנחנו מתחייבים שתוך מספר ימים נעביר לעינבל, למיכל את הכמות של הדרישה של קבלנים שהם מתחייבים להעסיק אותם

צביקה דוד:  כל מה שצריך לעשות זה להקל את הרגולציה, לתת לקבלנים להביא כמו שהבאנו ב-1995 באופן עצמאי

צביקה דוד:  לאחר מכן תעשו את הרגולציה איך שאתם רואים לנכון במשך הזמן הזה ואז נדאג שהקבלנים ימלאו אחר הרגולציה שנדרשת, בין אם זה ערבויות ובין אם זה תנאים כאלה או אחרים שאני מניח שלקו לעובד או לאחרים יש

צביקה דוד:  אנחנו באמת אתכם, כל מה שאתם תגידו

צביקה דוד:  תבססו טענה על עובדים זרים, אנחנו נעשה זאת

צביקה דוד:  תגידו, המדינה מחזירה את העובדים הפלסטינים בעוד חודש, אנחנו נמתין, אבל אי אפשר לשבת ולא לעשות

אליהו (אלי) רביבו: אתה לא יכול לקבל החלטה שאתה ממתין, אפילו שאתה מייצג את כלל קבלני התשתיות

צביקה דוד: לא אני

אליהו (אלי) רביבו:  אתה אמרת "אנחנו נמתין"

עינבל משש: אני חושבת שהוא ביטא יפה את המצוקה והיא ברורה לכולם

אליהו (אלי) רביבו: המענה למצוקה, עו"ד משש, הוא לא בדחיית הקץ בעוד חודש, בסדר? לאור ההתפתחויות ונקיטת העמדה החד משמעית שאנחנו שומעים מכלל הדרגים הבכירים בקבינט הכלכלי, לא עומדים לחזור פלסטינים

אליהו (אלי) רביבו:  צריך להתרגל לזה

ואיל עבאדי: צריך לקבל החלטה בעניין

אליהו (אלי) רביבו: נכון, ואני דרשתי את זה אתמול בכמה וכמה ערוצים, לחלקם אתם חשופים יותר, לחלקם אתם חשופים פחות עד כדי שאתם לא חשופים

אליהו (אלי) רביבו:  כל זמן שאני לא מקבל התייחסות ברורה, אני צריך להבין שהמדינה מבקשת ממני להיערך לקראת כניסת ידיים זרות כמתן מענה לכל צרכי המשק הרלוונטי, הגם שהיו חסרים ידיים עובדות עוד לפני המלחמה, משמע שגם אם היום יחזרו הפלסטינים עדיין צריכים ידיים עובדות

צביקה דוד: אם אתה מחבר את המספרים, 80,000 פלסטינים, 20,000 שב"חים שאתה ציינת, עוד 20,000 שהיו חסרים לנו לענף לפני המלחמה, אתה מדבר על 120,000

צביקה דוד:  אנחנו מדברים על 20,000 בהסכמים הבילטרליים, עוד 10,000 בהסכמים הלא-בילטראליים, 30,000 עובדים

צביקה דוד:  זה לא מה שיפתור לך

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל אני רוצה להתחיל לראות זרימה

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מבינים שמדינה מתרגלת לשלוח ואוכלוסייה מתרגלת להגיע ואוכלוסיית מעסיקים מתרגלת לעובדים מאזור מסוים

אליהו (אלי) רביבו:  אלה צעדים בוני אמון

אליהו (אלי) רביבו:  אני רואה את זה בכמה וכמה ענפים במשק שזקוקים לידיים עובדות

אליהו (אלי) רביבו:  מה שאני אומר, שאנחנו צריכים להתחיל ממשהו

אליהו (אלי) רביבו:  אני למדתי שכשמתחילים מגדול אין כלום

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה להתחיל עם משהו כי בינתיים אפילו למה שלכולי עלמא מבינים, 4,000, עוד לא התקבלה החלטה להביא באופן מיידי עובדים

אליהו (אלי) רביבו:  אני פוגש חברות במשק עם עשרות רבות של כלים, בין בודדים לעשרות רבות שאומרים לי, משהו כמו 60% מהכלים שלנו מגויסים בצו 8, 20% אנחנו מצליחים להעסיק ולתפעל

אליהו (אלי) רביבו:  עוד 30%, בוא תראה אותם במחסנים מעלים אבק

אליהו (אלי) רביבו:  פשוט ככה

קריאה: מה הסיבה?     

אליהו (אלי) רביבו: אין ידיים עובדות, חד משמעית

אליהו (אלי) רביבו:  צריך לקרוא לילד בשמו

אליהו (אלי) רביבו:  צריך להתרגל לזה, צריך לתת לזה מענה ובאופן מעשי, לא להסביר עכשיו, אנחנו נבחן, אנחנו נראה

אליהו (אלי) רביבו:  הרי ברור לכולנו שב-7 באוקטובר פרצה מלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  מה קרה? באותו רגע הפסיקו להגיע עובדים פלסטינים

אליהו (אלי) רביבו:  באותו רגע ידיים זרות למי שהיה, חלק גדול עזב

אליהו (אלי) רביבו:  באותו רגע עלה הצורך האדיר במתן מענה לאותם תחומים שכן, מה שלא פגע טיל, פגע טנק, כי כשטנק נוסע בכבישי הצפון, בהכרח הוא משבית את התשתיות, והנה, זאת לא תשתית לאומית

אליהו (אלי) רביבו:  אני בהתחלה חשבתי שאני מדבר רק על תשתית לאומית ואני נוגע בזעיר אנפין בעניין תשתיות בכלל, מבינים, רואים עין בעין ומתקדמים קדימה

אליהו (אלי) רביבו:  מסתבר שזה לא כך, אז אני מסית את נושא הדיון ומתמקד פה עד שכולנו נבין שאין מנוס, או שתלמדו אותנו, לפחות אותי מה מתן המענה שאתם מתכוונים לתת? פשוט

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא מתכוון למרוח את זה

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה תשובה

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה

סמדר לוי: סמדר מהלשכה המשפטית של משרד השיכון

סמדר לוי:  המגבלה שיש לתשתיות זה מהגבלה שאפשר להעסיק עובדים זרים רק בעבודות רטובות, שלרוב זה לא הרבה רלוונטי לתשתיות, זה בעיקר לבנייה למגורים

סמדר לוי:  זה החלטות ממשלה מקדמת דנא וזה החלטות שקיבלו גם - - -      

אליהו (אלי) רביבו: מה שלא רלוונטי, גבירתי, צריך לעדכן ולהתאים לרוח הימים ולצרכים

אליהו (אלי) רביבו:  גם המקבילה שלך מרשות האוכלוסין הכירה את מה שאנחנו יודעים, שחלק מאוד גדול ממה שמוגדר כעבודות רטובות, אני אומר לך, אני לא מכיר את האדון, תגידי לו שלנושאים האלה והאלה יגיעו עובדים, תיראו מה הוא יגיד לך

סמדר לוי: ברזלנות, טפסנות, ריצוף וטיח

צביקה דוד: אני אגיד לה שיש לי מסלולים אחרים

אליהו (אלי) רביבו: ריצוף וטיח שייך לבינוי

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מדברים על תשתיות תומכות בינוי

אליהו (אלי) רביבו:  יש לזה התייחסות מאוד מפורטת

סמדר לוי: יש באתר שלנו התייחסות אבל עדיין אם הוא מדבר על פריצות כבישים ומכרזים בעיקר של סיווג 200 שיש מערכות מים, לדעתי עבודות רטובות, תגיד לי אם אני טועה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל מים זה רטוב, לא? או שאתם מכירים משהו אחר

צביקה דוד: המקצועות הרטובים, היא מדברת על טפסנות, טיח

אליהו (אלי) רביבו: לא, לא, לא

אליהו (אלי) רביבו:  אפרת, תקריאי לי בבקשה מה הם תחומי העיסוק שניתן בגינם להעסיק עובדים זרים בכל נושא תשתיות תומכות בנייה למגורים

אפרת לב ארי: זה מוגדר כתשתיות

אפרת לב ארי:  "תשתיות, משמעותו כל אחד מאלה: מערכות מים, ביוב, ניקוז, חשמל, תאורה או כבישים וגשרים"

אליהו (אלי) רביבו: יופי

אליהו (אלי) רביבו:  צביקה, שמעת?     

צביקה דוד: אין לנו ויכוח

אפרת לב ארי: עבודות רטובות זה המגבלה הראשונה שציינתי קודם

אפרת לב ארי:  אולי סמדר, תקריאי

אפרת לב ארי:  יש באתר שלהם עמוד שלם של פירוט של המון סוגי עבודות רטובות

אליהו (אלי) רביבו: תיראו, להגיד כן על עשרה סעיפים והסעיף ה-11 שיש לו זכות וטו הוא לא, תגידו מראש, מהסעיף הראשון לא

אליהו (אלי) רביבו:  למה להתיש את האנשים? לפחות אם הוא לא יכול לזכות בידיים עובדות זרות, שיצא לשטח ויפעיל את הגרדר בעצמו

אליהו (אלי) רביבו:  תאפשרו לו להתפרנס

אליהו (אלי) רביבו:  מה זה כן, כן, כן אבל ההוא לא? בואו תסבירו לי האם בגין אותם סעיפים שדיברת עליהם ניתן לקבל עובדים זרים, כן או לא?      

אפרת לב ארי: התשובה היא כן בכפוף להעסקתם בעבודות רטובות בלבד

אליהו (אלי) רביבו: אבל השאלה אם זה נחשב רטוב או לא?      

אפרת לב ארי: נחשב רטוב

אפרת לב ארי:  משרד השיכון יוכל להסביר

אליהו (אלי) רביבו: אלה עבודות רטובות לענף הבניין

אליהו (אלי) רביבו:  אני מחזיר אתכם לתחילת דבריי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש ליצור בידול ועצמאות בהתייחסות לתת ענף באותו תחום, כי אתם אומרים, הכמות מתייחסת לענף הבנייה אבל בתוך ענף הבנייה אנחנו מתייחסים לענף התשתיות תומכי הבניין ואנחנו אומרים שענף התשתיות תומכות הבניין הם יעסקו בכבישים, מים, חשמל, תאורה כן הלאה, אבל יכולים לעבוד בזה רק מי שעובד בעבודה רטובה בבנייה, אז תחליטו

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא הצלחתי להבין

סמדר לוי: אני רוצה רגע לדייק

סמדר לוי:  בהחלטה 642 בכלל אי אפשר היה להעסיק עובדים זרים לתשתיות

אליהו (אלי) רביבו: גם היום אי אפשר

סמדר לוי: היה איסור גורף גם במכרזים ממשלתיים להעסיק ואנחנו תיקנו את החלטת הממשלה

סמדר לוי:  זה נבע מהצורך שרוצים להעסיק ישראלים מן הסתם

אליהו (אלי) רביבו: החלטת ממשלה לא עוסקת בהעסקת ישראלים, גבירתי

סמדר לוי: אבל כל ההגבלות שלנו של המכסות והענפים לעובדים זרים זה בגלל שלא רוצים להרחיב את ההעסקה של עובדים זרים ורוצים לעודד תעסוקת ישראלים

אליהו (אלי) רביבו: יופי

אליהו (אלי) רביבו:  ברור לנו שהחלטת ממשלה נוגעת בסיווגים וענפים שהמדינה הגיעה למסקנה שאין ידיים עובדות ישראליות, בטח לא מספיק בשביל לתת את המענה לתפוקה הנדרשת, נכון?     

סמדר לוי: נכון

אליהו (אלי) רביבו: לפיכך יש החלטת ממשלה רלוונטית שעוסקת ומסווגת איזה תחום ובאיזה ענפים ועל פי איזה הגדרה ותנאים יועסקו עובדים זרים, נכון עד כאן?     

סמדר לוי: נכון

אליהו (אלי) רביבו: הנה עברנו עוד שלב

סמדר לוי: עד היום היה עבודות רטובות, החלטה שכל משרדי הממשלה קיבלו יחד גם בוועדה הבין-משרדית

אליהו (אלי) רביבו: גבירתי, אני לא יודע מה זה עד היום

אליהו (אלי) רביבו:  על פי מה שבדקתי היום בבוקר אני בסוף דצמבר 2023

אליהו (אלי) רביבו:  החלטת הממשלה מס' 3516 מ-2018 מגדירה מה הם העיסוקים שכן ניתן להעסיק בהם ידיים זרות בענף התשתיות שחוסה תחת הבניין, ובתנאי שהוא בא לתת מענה לענף הבנייה

אליהו (אלי) רביבו:  זה התנאי

אליהו (אלי) רביבו:  אומרים לך שאם בן אדם רוצה לבנות בריכה בבית שלו, על זה קבלן תשתיות לא יכול לקבל הקצאת עובדים שהוא ילך ויחפש להעסיק ידיים ישראליות או פלסטינים

אליהו (אלי) רביבו:  לבנות בריכה זה בהכרח עבודה רטובה

אליהו (אלי) רביבו:  כששוכרים שירותיו של קבלן ובמפרט טכני יש גם בריכה ביתית, בהכרח צריך עבודות רטובות

אליהו (אלי) רביבו:  זה הבסיס של הבריכה, כי צריך ברזלן וצריך טפסן וצריך טייח וצריך רצף, אז כן ניתן

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו באים ואומרים, כשהמחוקק התייחס בהחלטת הממשלה מ-2018 על תת הסעיף בתת ענף התשתיות, הוא מסייג ואומר ובלבד שזה תומך בנייה, זאת אומרת שאם יש בית, אמצעי ההגעה אליו הוא באמצעות כביש

אליהו (אלי) רביבו:  מי שאמור ליצור את התשתיות תרתי משמע, צריך חפירה והידוק ומצעים והשקיה וריבוד וחשמל ומים וניקוז

אליהו (אלי) רביבו:  מי יכול לעשות את זה? בין היתר עובד זר

אליהו (אלי) רביבו:  זה מה שכתוב באותה החלטה מס' 3516

סמדר לוי: נכון, ואני רוצה לדייק

סמדר לוי:  באתר שלנו כתוב: "עבודות הכנת תשתית למערכות בניין"

צביקה דוד: אדוני היושב-ראש, אולי כדאי שנבהיר קודם כל מה זה באמת תחום התשתיות ולא המקצועות הרטובים או הסמי-רטובים

אליהו (אלי) רביבו: אבל זו הייתה השאלה כמעט הראשונה שלי

צביקה דוד: אני חושב שיש פה איזושהי אי הבנה

צביקה דוד:  קודם כל אנחנו נמצאים במצב חירום, במצב מלחמה ואנחנו מדברים על סמנטיקה, מה התכוונה החלטת הממשלה לפני X שנים

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה להסביר לך משהו

אליהו (אלי) רביבו:  אחד הנושאים שאני נדרש להם בימים האלה לא קשורים לענף שלכם, קשורים לענף הניקיון

אליהו (אלי) רביבו:  הם מבקשים בקשה לקבל הקצאה של מכסת עובדים זרים לניקיון, ואפשר להקשיב לבקשה הזאת

אליהו (אלי) רביבו:  הטענה שלהם היא טענה שחייבים להתייחס אליה, אבל כשגורמי המקצוע באים ואומרים לי כעובדה, עד היום לא הייתה החלטה בעניינם והם לא הסתייעו בידיים זרות, אז זה יכול לחכות, זה לא חוסה תחת המלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  אני בא ואומר לך שבדיוק הפוך התחום שלך, למה? כי כבר התקבלה החלטת ממשלה

אליהו (אלי) רביבו:  לגישתי הפקידות באופן שגוי, לא מכוון חלילה, מפרשת אותה הפוך ועל זה אני מתעכב

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא רוצה היום ליצור בגלל המלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר, בגלל המלחמה תאיצו את מה שהיה אמור להיות מבוצע מלפני המון שנים והוא גם בחקיקה כבר ב-2018

אליהו (אלי) רביבו:  לשם אני מתכוון

סמדר לוי: רציתי להקריא לגבי תשתית בהגדרה של משרד השיכון, עבודות רטובות

סמדר לוי:  יש גם עבודות הכנת תשתית בלבד למערכות בניין

אליהו (אלי) רביבו: אני לא מדבר על זה

אליהו (אלי) רביבו:  זה לכל שכן

אליהו (אלי) רביבו:  גבירתי לא יכולה לקחת אותי למקום שאני לא רוצה לדבר עליו

אליהו (אלי) רביבו:  זה לכל שכן

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא רוצה תשתיות

אליהו (אלי) רביבו:  בדיוק הפוך

אליהו (אלי) רביבו:  תשתיות זה תת ענף בענף הבניין

אליהו (אלי) רביבו:  ככה זה

אליהו (אלי) רביבו:  צריכים להירשם בפנקס הקבלנים, צריך לעבור בקרה

אליהו (אלי) רביבו:  בסדר, זה תת ענף

אליהו (אלי) רביבו:  לגישתי תת הענף הזה אמור להיות מבודד בטיפול בדיוק כמו שיש התייחסות לסיוד ביתי מול סיוד מוסדי

מיכאל אורן: חבר הכנסת רביבו, אפשר להתייחס?     

אליהו (אלי) רביבו: בבקשה

מיכאל אורן: בכל זאת יש שונות בעולמות האלה

מיכאל אורן:  העולם של בניית גשר או כבישים, לא הכול הוא תמיד הגדרה של לאומית, אבל גם לא הכול הוא תמיד הגדרה של תומך בניין

מיכאל אורן:  בסוף לנו יש איזה מומחיות בעולמות תוכן שצריך כן לדייק אותה

מיכאל אורן:  אני לא אדע למיין בונה גשרים עכשיו לצורך העניין, במידה ויש עליי איזה סוג של אחריות כמשרד, אז אם אנחנו עכשיו הולכים לעולם שבו מדייקים את ההגדרות, אז בכל זאת יש איזושהי משמעות גם למה המומחיות או מה הערך המוסף שאנחנו כמשרד יודעים לבחון או לבדוק בתוכו

מיכאל אורן:  כל עוד זה עבודות רטובות, מבחינתנו המהלכים והמאמצים שנעשים עכשיו אמורים לתמוך בכלל העבודות הרטובות ואנחנו רוצים גם לפעול להגדיל את המכסה ככל שהדבר הזה ניתן

מיכאל אורן:  במידה ותתקבל החלטה שעושים איזשהו גידור לעולם התשתיות, כן צריך יהיה לבדל דברים שאנחנו כמשרד יודעים לבדוק, לבחון, למיין ולבחון את הכשירות שלו אל מול דברים שאנחנו כמשרד פחות יודעים

אליהו (אלי) רביבו: גברת ארן, אני מבקש ברשותך לחלק את זה לשלושה חלקים ואז תמשיכי כדי שלא תתעייפי לחינם

אליהו (אלי) רביבו:  חלק ראשון, תני לי בבקשה מענה והתייחסות מה בדעתכם לעשות כדי לתת פתרון תפעולי לכל ענף התשתיות

אליהו (אלי) רביבו:  זה הענף שחוסה תחת המשרד שלכם

אליהו (אלי) רביבו:  הם אמורים לקבל פתרון להעסקת עובדים

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לדעת מה הפתרון שאתם מציעים

אליהו (אלי) רביבו:  זה אחד

אליהו (אלי) רביבו:  שניים, אני עומד על כך שתבצעי הפרדה בין תשתיות לאומיות לתשתיות, כי תשתיות הן לא פחות חשובות מתשתיות לאומיות

אליהו (אלי) רביבו:  לגישתי, כל התשתיות הן לאומיות, לפחות רוב רובן

אליהו (אלי) רביבו:  המטרו חשוב מאוד אבל מחלף ירידה מכביש מהיר הוא גם תשתית לאומית

אליהו (אלי) רביבו:  גם סלילת כביש בכניסה ליישוב מתפתח זה גם תשתית לאומית

אליהו (אלי) רביבו:  זה בעל חשיבות לאומית

אליהו (אלי) רביבו:  כדי שיהיה קל להתקדם ולתת מענה ולא נתפזר, בואי נפריד בין תשתיות לאומיות שמקבל התייחסות כאמור לבין תשתיות

אליהו (אלי) רביבו:  בנושא התשתיות יש החלטת ממשלה משנת 2018 שמגדירה, הואיל והתשתיות הן חלק מענף הבנייה, ומתייחסים לתשתיות, לפחות לחלק של התשתיות שתומך בנייה, מתייחסים לזה בתוך אותו ענף גם לצורך ההקצאה, הגדירו המחוקקים דאז מה הן הפעולות בעבודת התשתית שמצדיקה קבלת עובד זר ואז ציינו, חשמל, מים, ריבוד, תיעול, סליקה, סניקה, ניקוז וכן הלאה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש רגע שתסבירו לי, כי אני לא הצלחתי להבין

אליהו (אלי) רביבו:  אם זה אכן כך, אז למה אומרים, אבל ברטוב? אם זה ברטוב אז זה לא מוחרג, ואם זה מוחרג אז זה לא קשור לרטוב, שאגב זה גם רטוב כי אי אפשר לבצע עבודת תשתית בלי ברזלן, ואי אפשר לבצע עבודת תשתית בלי תיעול שזה בפנים, ובלי ניקוז ובלי מים

מיכאל אורן: אני רוצה רגע להתייחס

מיכאל אורן:  הנושא של עבודות רטובות הוא גם בעת הבנייה של הבניין עצמו

מיכאל אורן:  נשים בצד את הדיון על תשתיות

אליהו (אלי) רביבו: כל הדיון הוא על תשתיות

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא יכול רגע לשים אותם בצד

מיכאל אורן: הכוונה שלי, גם אם אני לוקחת רק את הבניין כבניין, גם בו העובדים הזרים הם לעבודות רטובות

אליהו (אלי) רביבו: נכון

מיכאל אורן: גם בבניין עצמו העובדים הזרים לעבודות רטובות

מיכאל אורן:  גם בעולם התשתיות תומכות דיור העובדים הם לעבודות רטובות

אליהו (אלי) רביבו: נכון

מיכאל אורן: נכון שעכשיו אנחנו במלחמה וצריך להסתכל אולי על הדברים טיפה אחרת, אבל כן היה היגיון בזה שיש מקצועות מסוימים שהם לא עבודות רטובות, שרצו להעסיק במתכונת מקומית, לכן עבודות הרטובות הייתה הגדרה שעליה נשענה הממשלה

מיכאל אורן:  ככל שזה עבודות רטובות בעולם התשתיות ואנחנו עכשיו מביאים עובדים ומגדילים מכסה, מבחינתנו הם יכולים לגשת ולקבל מענה

מיכאל אורן:  אני יודעת שהם נשענו ברובם על עובדים פלסטינים

מיכאל אורן:  זה עובדים זולים יותר, אנחנו יודעים את זה

אליהו (אלי) רביבו: הם אפילו לא זולים יותר

מיכאל אורן: נכון

מיכאל אורן:  בישיר, לא בעקיף

מיכאל אורן:  בישיר הם היו זולים יותר לצורך העניין ולכן הענף הזה ברובו נשען על כוח העבודה הזה

אליהו (אלי) רביבו: הם היו זמינים יותר בעיקר

מיכאל אורן: אנחנו נמצאים במצב חירום ויש מחסור

מיכאל אורן:  עם צביקה גם דיברתי

מיכאל אורן:  אנחנו דיברנו על כמה אפיקי פעולה, אחד מהם באמת היה הגדלת המכסה השנייה של עבודות רטובות גם בתשתיות וגם בבניין, בעינינו אחד, זאת אומרת העובדים שאנחנו פועלים עכשיו להביא, נכון שזה לא המספרים המאוד גדולים אולי שכולם מדברים עליהם, אבל אני איתך בגישה שבה אנחנו צריכים לפעול, לראות שאנחנו מצליחים ללמוד מהדברים שאנחנו עושים ולהתקדם בתוך הדבר הזה

מיכאל אורן:  אנחנו גם נפעל להגדיל ככל שנצליח להוכיח את עצמנו, כי אנחנו צריכים למצות את המכסות שקיימות אצלנו ולא רק לפעול להגדיל אותן, אלא גם למצות ולהגדיל במקביל

מיכאל אורן:  ככל שהדבר הזה יתקדם, מבחינתנו זה צריך לתת מענה לדבר הזה

מיכאל אורן:  בעולם ההכשרות ובעולם היכולת לעודד את התעסוקה המקומית בעולם התשתיות זה עוד אפיק פעולה שהמשרד פועל בו, אגב, בהרבה מישורים, חלק עם משרד האוצר - - -      

אליהו (אלי) רביבו: גברת ארן, אבל זה פתרון לטווח הרחוק

אליהו (אלי) רביבו:  יש היום בומגים שלא עובדים

מיכאל אורן: מבחינתי הם אמורים לגשת ולבקש עובדים

מיכאל אורן:  גם הייתה ישיבה עם ההתאחדות, עם צביקה בדיוק על הנושא הזה שאנחנו נביא הרבה מאוד עובדים כדי שהם יוכלו לגשת ולבקש הבאה של הדבר הזה גם כן

צביקה דוד: אז אפשר להסכים שאין מגבלה של עבודות רטובות או לא עבודות רטובות?      

מיכאל אורן: לא

מיכאל אורן:  זה יהיה לעבודות רטובות בעולם התשתיות

צביקה דוד: אוקיי

צביקה דוד:  אפשר להסכים שאיפה שהעבודה הרטובה בתשתיות, אז אפשר לקחת עובדים, ואם זה לא רטוב אז נרטיב אותו?     

צביקה דוד: כבוד היושב-ראש, עד שמיכל תתחבר חזרה לזום, אני חושב שצריך באמת להבין אחת ולתמיד שענף התשתיות הוא עולם בפני עצמו, וכל הניסיונות להגדיר את זה תשתיות בתוך הבניין או תשתיות לאומית, חד הם

צביקה דוד:  אותם הקבלנים שעושים עבודה של כביש הם אותם הקבלנים שיעשו גשר, הם אותם הקבלנים שיבנו שדה תעופה

צביקה דוד:  אי אפשר להגיד, בואו ניתן לכם עובדים כל עוד אתם עובדים בתשתיות לאומיות, אבל אם אתה עושה את הפיתוח - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אני חושב שזה כבר לא רלוונטי

אליהו (אלי) רביבו:  ברור ומוצהר שכשמדברים על תשתיות זה לא בהכרח תשתיות לאומיות

צביקה דוד: צריך להבין את המורכבות של ענף התשתיות

צביקה דוד:  ענף התשתיות, העובדים האלה עובדים בחוץ

צביקה דוד:  הם לא עובדים בתוך אתר ולא בתוך בניין

צביקה דוד:  הם עובדים בחוץ, בכבישים, בגשרים, בכל מה שאתה רק יכול לדמיין

צביקה דוד:  הם לא יכולים לעבוד 236 שעות כמו שדורשים מאיתנו חברות כוח האדם, להעסיק את העובדים 236 שעות

צביקה דוד:  הם לא יכולים להיות צמודים לאזור גיאוגרפי כי היום חברה מסוימת עובדת בצפון ומחר היא עובדת בדרום או במרכז, לכן צריך להתאים את תנאי ההעסקה של עובדים זרים לתחום העיסוק הזה של תשתיות, ובשכל ישר, לא להינעל, אם מישהו קבע 236 שעות, ובחורף אין שום סיכוי שאנחנו, חברות התשתית יכולים להעסיק את העובדים האלה, אז לשלם להם 40 או 50 שעות על זה שמישהו החליט שזה 236 שעות? או למשל כל הנושא של הסעות או מגורים

צביקה דוד:  אם הוא עובד בדרום וחברת כוח האדם, יש לו מגורים במרכז, אז מה אני עושה איתו? אני חושב שצריך להתאים, לעשות אדפטציה, להנחות את חברות כוח האדם לבנות מתווה מיוחד לתשתיות ביחד, בהסכמה

אליהו (אלי) רביבו: יש לך עובד מהודו שגר בפתח תקווה

אליהו (אלי) רביבו:  זה משרד האם

אליהו (אלי) רביבו:  רוב העבודות הן בפתח תקווה

אליהו (אלי) רביבו:  אתה זכית במכרז בדימונה

אליהו (אלי) רביבו:  מה אמור לעשות אותו עובד?     

צביקה דוד: אותו קבלן שעובד מול - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אתה הקבלן

צביקה דוד: אני הקבלן, אני צריך לתת לעובד את התנאים שהוא יוכל לישון בדימונה

אליהו (אלי) רביבו: יפה מאוד

צביקה דוד: אם חברת כוח האדם היא זאת שמספקת את המגורים, היא זאת שמספקת את מסגרת השעות - - -      

אליהו (אלי) רביבו: מסגרת השעות זה פועל יוצא של החלטת ממשלה במעורבות כלל המשרדים הרלוונטיים

אליהו (אלי) רביבו:  מצריך התייחסות, אתה צודק

אליהו (אלי) רביבו:  עניין הדאגה למגורים, על פי מיטב הבנתי הלא מספיק רחבה כנראה, זו סוגיה שיכולה להיסגר בין הקבלן לחברת כוח האדם

צביקה דוד: חברות כוח האדם צריכות לעשות התאמה של ההתקשרות עם קבלני התשתיות בהתאם לפעילות שלהן, אז אנחנו נמצא את הפתרון

אליהו (אלי) רביבו: אז אני אומר לך לאן אני שואף

אליהו (אלי) רביבו:  כשאתה קבלן מבצע, אתה מקבל מחברת כוח האדם 20 עובדים

אליהו (אלי) רביבו:  אתה צריך לדאוג להם למגורים ולקחת בחשבון שאם אתה מתמודד וזוכה בעזרת השם במרכז באזור מרוחק, חלק מהעלויות שאתה תצטרך לקחת בחשבון כשאתה מתמודד, זה גם שכירת דירה או מתן מענה מגורים ראוי במקום העבודה שבו אתה זוכה לביצוע

צביקה דוד: מעולה, רק שאני לא צריך לשלם מחיר כולל מגורים והסעות לחברת כוח אדם ואני צריך גם לספק לו מגורים והסעות

צביקה דוד:  צריך למצוא את הדרך

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  מי רוצה להתייחס לשתי הסוגיות האלה?     

עינבל משש: הרעיון הוא די ברור

עינבל משש:  אין ספק שענף התשתיות נפגע פגיעה משמעותית

אליהו (אלי) רביבו: אנושה

עינבל משש: נכון, משמעותית

עינבל משש:  שמענו את הדברים

עינבל משש:  צריך לבחון אותם

עינבל משש:  אני חושבת שצריך לתת להם מענה, זה ברור פה לכולנו

עינבל משש:  אי אפשר להשאיר את המצב כמו שהוא

עינבל משש:  נעשה איזושהי בחינה בגלל מה שכתוב לנו בהחלטות הממשלה

עינבל משש:  מבינים את רוח הדברים וצריך לעשות את זה מיידית

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה להציע ייסוד שולחן עגול עם כל הגורמים הרלוונטיים באופן מיידי

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה להיות חלק ממנו

אליהו (אלי) רביבו:  מה אתם אומרים?     

צביקה דוד: מעולה

אליהו (אלי) רביבו: לא, אתם לא חלק מהגורמים הרלוונטיים עכשיו

צביקה דוד: אנחנו משקיפים

צביקה דוד:  לפחות נדע שזה קורה

אליהו (אלי) רביבו: מה אומרת עו"ד משש?     

עינבל משש: הוא מקבל שירות בקצה

עינבל משש:  אני חושבת שאפשר לפתור את זה במהירות

אליהו (אלי) רביבו: אפשר לקבוע זמנים?      

עינבל משש: בוא נקבע שאנחנו נשב על הדברים כדי לדייק אותם שייתן את המענה

עינבל משש:  נשב גם עם ההתאחדות

עינבל משש:  נשמח לעדכן אותך עד סוף השבוע

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, גבירתי, מקובל, אני מודה לך

אליהו (אלי) רביבו:       אגב, עוד נושא שאני מציף פה בהעסקת עובדים זרים בתשתיות זה הפעלת כלים

אליהו (אלי) רביבו:  להבדיל מעובד זר שעובד באתר בנייה, שהכלי שהוא בדרך כלל מפעיל יכול להיות קונגו או איזשהו כלי קל, לתפעל עבודה בתשתיות זה בהכרח לנסוע על צמ"ה

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה לדעת גם מה ההתייחסות של המשרדים הרלוונטיים למתן מענה שכן בעל חברת תשתיות לא יביא נהג לזה ועובד לזה וכן הלאה

אליהו (אלי) רביבו:  זה מגוון רחב ואני אשמח במסגרת ההתייחסות הכוללת שניגע גם בזה, בסדר?      

צביקה דוד:  גם זה פתיר, אדוני היושב-ראש

צביקה דוד:  אפשר לעשות הכשרה קצרה דרך משרד התחבורה

צביקה דוד:  יש בתי ספר שההתאחדות קשורה איתם ואפשר לעשות את זה מהר מאוד

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

עינבל משש: אגב, הפער של כלי צמ"ה התעצם בגלל המלחמה? התעצם כי הרבה מהעובדים הלכו למילואים

עינבל משש:  גם הכלים

צביקה דוד: לא נעים להגיד בכנסת, אבל היו מפעילים שעבדו למרות שהיה אסור

צביקה דוד:  עבדו מפעילים פלסטינים על כלי צמ"ה כי לא הייתה ברירה

צביקה דוד:  אין מפעילי צמ"ה

עינבל משש: אני לא יודעת לתת פתרון לדברים שאסור

אליהו (אלי) רביבו: כשאין אוכל זמין יתר ההישרדות הוא כזה שבן אדם אם יאלץ ללכת ולגנוב, הוא יגנוב בשביל לשרוד

עינבל משש: אנחנו לא מעודדים לגנוב

אליהו (אלי) רביבו: אני לא אמרתי, חלילה, זה בהשאלה

אליהו (אלי) רביבו:  כשאין עובדים וקבלן מחויב לעמוד בהתחייבויות ויש לו כלים שהוא מחויב עליהם לפעמים במיליונים רבים, הוא מעסיק

אליהו (אלי) רביבו:  אני מוחה אבל אני מוחה קודם כל על כך שאנחנו כמדינה מביאים למצב שזה המוצא שלהם

עינבל משש: הנושא הזה של כלי צמ"ה אני חושבת שצריך לתת פתרון לאו דווקא בהכרח עובדים זרים

צביקה דוד: אנחנו מנסים אבל זה לא כל כך עובד

עינבל משש: אני חושבת שעכשיו זה התעצם בגלל המלחמה כי גם כלים נלקחו וגם ישראלים נלקחו

אליהו (אלי) רביבו: עם כל זה שכלים נלקחו, חסרים מי שיפעיל

אליהו (אלי) רביבו:  תארי לעצמך שלא היו מגייסים בצו 8 את כלי ההנדסה, אז המחסור בעובדים היה מכפיל או משלש את עצמו

עינבל משש: אתה צריך לשבת על תוכנית ולתת לכם מענה

עינבל משש:  יכול להיות של תמהיל מסוים, אבל אין ספק שזה לא צריך להתבסס רק על עובדים זרים הנושא הזה, על כלי צמ"ה, לא אחרים

צביקה דוד: אני חושב שאם לא - - - פלסטינים, וככה אמר היושב-ראש, ואין עובדים ישראלים שמעוניינים, אחוזים בודדים - - -          

עינבל משש: אגב, הוא לא אמר

עינבל משש:  הוא אמר שזה מצב נתון כרגע שלא מכניסים פלסטינים, נכון?     

אליהו (אלי) רביבו: כרגע זה שלושה חודשים, ולפחות לטווח הקרוב לא יכנסו, לפחות על פי האינדיקציות שאנחנו מקבלים לאורך הימים האחרונים, וגם כשיכנסו לא יכנסו מספיק, ויש צורך מוגבר, וגם אז כבר היה צורך עוד לפני המלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  זה מסביר שגם אם היום יקלטו עובדים זרים ומחר יכנסו פלסטינים, לא זה יישאר מחוסר עבודה ולא זה יישאר מחוסר עבודה

צביקה דוד: אני רוצה להעלות עוד נושא אחד, ברשותך, את הנושא של אפשרות העסקה של עובדים זרים במסלולים אחרים כמו התעשיינים, עובדים מקצועיים

צביקה דוד:  בואו תאפשרו לנו להביא לפחות 2,000 או כמה העובדים הראשונים שיגיעו לתחום הזה במסלול הזה של עובדים מקצועיים

צביקה דוד:  אני במקרה גם חבר בהתאחדות התעשיינים

צביקה דוד:  בשעה טובה קיבלתי הקצאה של שני עובדים

צביקה דוד:  אני לא יודע מה הם יעשו, תה או קפה

אליהו (אלי) רביבו: אתה מבקש להכניס עובדים זרים במסלול מומחים?     

צביקה דוד: כן

עינבל משש: הוא ביקש בתעשייה

עינבל משש:  בתעשייה יש מכסה של תעשייה

אליהו (אלי) רביבו: לא, זה לא מה שהוא אמר

עינבל משש: הוא אמר תעשייה

צביקה דוד: אמרתי שאני במקרה גם תעשיין חוץ מהיותי קבלן, בעוונותיי

עינבל משש: בכישוריך הרבים, למה בעוונותיך?      

צביקה דוד: אומרים שזה עוון להיות את שניהם

צביקה דוד:  אני מבקש אם אפשר לתת אפשרות לייבא עובדים במסלול של עובדים מקצועיים

צביקה דוד:  כמו שהתעשיינים קיבלו את ה-3,000 עובדים האלה, גם לקבלנים

צביקה דוד:  זה ייתן מענה בייחוד לעובדים המקצועיים

עינבל משש: לתעשייה יש 3,000

עינבל משש:  לבניין יש 50,000

עינבל משש:  זה פרופורציות אחרות לגמרי אבל בסדר

צביקה דוד: בואו נפריד את התשתיות מהבניין

עינבל משש: דיברנו אחורה

עינבל משש:  אתה עכשיו לוקח אותנו אחורה

עינבל משש:  אמרנו שנשב ביחד איתך כדי לדייק את הצרכים

עינבל משש:  פעם ראשונה שאתה מדבר איתי על הנושא הזה, נכון?     

צביקה דוד: אנחנו תמיד זמינים, בכיף

אליהו (אלי) רביבו: לפני שאנחנו נעבור לאיזושהי קבלת סקירה ממשרד התחבורה לעניין תשתיות לאומיות שזה מרכז הדיון שהזמנו להיום, אני אשמח בבקשה לדעת, אני מקבל שאלה נבונה מאוד מגדעון המוכשר מהממ"מ על עניין נוהל הסדרת עובדים זרים בענף טכנולוגיות ומיכון ייחודיים, נוהל של רשות האוכלוסין, האם אפשר יהיה להעסיק עובדים זרים בעבודות הטכנולוגיה ומיכון ייחודיים גם כן בענף התשתיות?     

אפרת לב ארי: טוב, אז גם כאן אנחנו נצטרך לחזור להחלטת ממשלה שמקורה כבר בשנת 2005, אבל היא תוקנה ב-2018, החלטה 3431 שמבהירה שכדי להיכנס למסלול של מיכון וטכנולוגיה ייחודיים צריך להוכיח שהעבודות מבוצעות בפרויקט במיכון ו/או טכנולוגיה ייחודיים שאין בנמצא בישראל ושניתן לבצע רק באמצעות עובדים זרים

אפרת לב ארי:  במשך השנים אנחנו אישרנו היתרים להרבה פרויקטים מהסוג הזה, פרויקטים אפילו מאוד מוכרים במדינה כמו הרכבת הקלה בגוש דן, הקמת נמל אשדוד ונמל חיפה החדשים, אגירה שאובה בגלבוע ובכוכב הירדן

אפרת לב ארי:  נקש הוביל את הנושא הזה במשך שנים רבות

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח שגדעון מכוון לשאלה הקודמת שלי לעניין מיכון בעבודות תשתיות, נכון גדעון? אנחנו מדברים על הפעלת צמ"ה

משה נקש: מה שאפרת הדגישה, שהיום החלטת הממשלה מסבירה בצורה ברורה שמדובר בטכנולוגיה ומיכון ייחודיים שאין בנמצא בישראל, שצריך להביא אותם מחוץ לארץ כמו מכונת TBM שעושה את החפירות של הרכבת עם הצוות שבא ומכיר ועובד עליהם

משה נקש:  כדי להביא עובדים או לאפשר לעובדים להיכנס במסלול הזה לטכנולוגיה שהיא לא טכנולוגיה ייחודית צריך לתקן את החלטת הממשלה

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, ומה עמדתכם?     

אפרת לב ארי: מה שיוחלט אחרי השיח הפנים-ממשלתי

אפרת לב ארי:  כמובן לא רק אנחנו נמצאים כאן

אפרת לב ארי:  יש גם את משרד האוצר

אליהו (אלי) רביבו: מה עמדתכם כחוליה?      

אפרת לב ארי: אם יוחלט לפתוח לענף התשתיות - - -      

אליהו (אלי) רביבו: צריכה להיות לכם עמדה שתומכת או לא תומכת

אפרת לב ארי: לא בטוח שצריך

משה נקש: לא בטוח שצריך לגעת בהחלטת הממשלה הזאת, כי עינבל הרגע אמרה שאנחנו נקיים שיח בין-משרדי וגם עם הלקוחות כדי להבין את הצורך

משה נקש:  יכול להיות שהצורך יינתן בהחלטת ממשלה נפרדת

משה נקש:  לאו דווקא צריך לגעת בהחלטת הממשלה הזאת

אפרת לב ארי: יש גם הרבה הגבלות למסלול הזה

אפרת לב ארי:  צריך להוכיח שיש לפחות 50% ישראלים בפרויקט ואי אפשר להגדיל אלא רק במשורה 10% הגדלה בכל פעם

אפרת לב ארי:  לא בטוח שהם רוצים להיכנס למסלול

אפרת לב ארי:  זאת הכוונה

אפרת לב ארי:  זה מסלול עם הגבלות מאוד קונקרטיות שנועדו גם לשמור על שוק התעסוקה בישראל וכו'

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נקבל סקירה ממשרד התחבורה לעניין תשתיות לאומיות

אליהו (אלי) רביבו:  אני אסכים לקבל את התייחסותך גם לגבי כל השיח שניהלנו עד עכשיו, בתוך הסקירה שלך

אורי סבג: אורי גנן, אני מהיחידה לתיאום תשתיות לאומיות

אורי סבג:  קודם כל אנחנו מברכים על הדיון המאוד חשוב

אורי סבג:  הרבה דברים שנאמרו פה עד עכשיו, אני חושב שהם מאוד חשובים

אורי סבג:  גם הדברים של צביקה מהתאחדות הקבלנים, גם השולחן העגול אני חושב שזה מאוד חשוב

אורי סבג:       יש מחסור מיידי של כ-7,000 עובדים והוא ילך ויחמיר ב-2024

אורי סבג:  דיברת על תשתיות

אורי סבג:  יש החלטות ממשלה שכן יוצרות תיעדוף, פרויקטים חיוניים מועדפים, המטרו, רכבת קלה בגוש דן, מסילות רכבת וכו'

אורי סבג:  חברות התחילו לנסות לגייס עובדים זרים באמצעות קבלנים

אורי סבג:  נאמרו פה הרבה דברים על סיבות להאטה שיש ממגוון סיבות

אורי סבג:  אני חושב לציין ואיציק אולי גם ירחיב

אורי סבג:  יש נושא שברגע שהדברים הם ביחד, עובדים שהם עובדים בתשתיות במקום פתוח, גם כשהם נקלטים יכול להיות שאחרי כמה ימים מעדיפים ללכת לתחום הבניין כי זה עבודה יותר נוחה

אורי סבג:  אני חושב שצריך איפשהו גם את זה לקחת בחשבון

אורי סבג:  הדבר הזה גם לוקח זמן

אורי סבג:  עד שמכשירים עובדים, עד שמאתרים עובדים, רואים שהם מיומנים

אורי סבג:  דובר פה על הלנה, על ביטוח

אורי סבג:  יש לנו השבוע פגישה עם התאחדות הקבלנים, עם החשב הכללי ואגף תקציבים באוצר

אורי סבג:  אנחנו חושבים שזה מפתח חשוב בשביל לקדם את הנושא קדימה

אורי סבג:       יתר הדברים שאמרו פה, אני לא אחזור עליהם אבל אני מצטרף לרוב הדברים שנאמרו גם מצביקה וגם נושא הוודאות ודברים אחרים שנאמרו פה וגם נאמרו בדיונים קודמים

אליהו (אלי) רביבו: אתה תוכל בבקשה להרחיב מעט יותר על העובדים הזרים שעובדים בפרויקטים לאומיים כמו הרכבת הקלה?     

אורי סבג: מבחינת המחסור בעובדים לפי חברות אתה מתכוון? בירושלים יש מצב קשה, משהו כמו 20%–30% תפוקה היום, זאת אומרת מחסור גדול שילך ויגדל

אליהו (אלי) רביבו: בעקבות המלחמה?     

אורי סבג: כן, זה משפיע

אליהו (אלי) רביבו: וערב המלחמה?     

אורי סבג: משפיע כי בירושלים הרבה הסתמכו על עובדים מיהודה ושומרון

אורי סבג:  בכלל באזורים עירוניים המצב יותר קשה

אורי סבג:  באזורים בין-עירוניים יש יותר תפוקה, 50%–60%

אורי סבג:  שם מצליחים להסתדר יותר

אורי סבג:  בשני המקרים המצב הוא לא טוב

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  כמה פלסטינים היו מועסקים?     

אורי סבג: אין לי מספרים מדויקים

אורי סבג:  אני חושב שאיפשהו זה בין מה שעינבל ציינה ומה שצביקה ציין

אליהו (אלי) רביבו: אני מודה לך

אליהו (אלי) רביבו:  זה המקום לציין שאכן הנושא שאנחנו דנים בו היום מאוד רגיש אצל השרה שלך

אליהו (אלי) רביבו:  קיימה איתי בשיחה בנושא, הצטערה שלא התאפשר לה להגיע אבל היא הבטיחה שיגיע מישהו שיבטא היטב, ועושה רושם שאתה עושה את עבודתך נאמנה

אליהו (אלי) רביבו:  אין מי שמכיר טוב ממנה את ההשלכות וההשפעות על המשק במחסור בידיים עובדות

אליהו (אלי) רביבו:  אשמח לדעת ברשותך אם ידוע לך אם בוצעו פעולות כלשהן מאז החלטת הממשלה בפברואר 2023 לעניין הצבת מכסה והמתנה לתקנון, ואם כן, מה הפעולות שבוצעו על ידכם אל מול לשכת שר העבודה?     

אורי סבג: תחדד כי לא הבנתי עד הסוף

אליהו (אלי) רביבו: בפברואר 2023 התקבלה החלטת ממשלה שעוסקת במתן מכסה לעובדים זרים בתחום התשתיות הלאומיות

אליהו (אלי) רביבו:  בחודש אפריל הלשכה המשפטית של משרד העבודה סיים את עבודתו לצורך הכנת התקנות שבעטיין יהיה ניתן לסיים את התהליך ולהתחיל להביא את העובדים הזרים

אליהו (אלי) רביבו:  משום מה לאור העובדה כפי שסקרתי בהתחלה, ששתי ההחלטות על שני תקנונים, גם בחקלאות וגם בתשתיות הלאומיות משולבות ביחד, כך לא ניתן לקדם את האחד בלי השני ויש עיכוב בעניין החקלאות, יוצא שהתשתיות הלאומיות עדיין לא מקבלות את העובדים על פי אותה מכסה כפי שסוכם של 1,500

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח לדעת האם כמשרד שהצורך הזה הוא צורך ישיר אצלו במשרד, המשרד שלכם ביצע איזה שהן פעולות בירור או המרצה מול לשכת שר העבודה כדי לזרז את הנושא שנכנס לקיפאון מאפריל?     

אורי סבג: אני מודה שאני לא מכיר את הנושא

אורי סבג:  אני יכול לבדוק

אורי סבג:  אני אציין שלמיטב הבנתי גם משיח עם החברות, ויוכלו פרט, זה לא החסם כרגע

אורי סבג:  החסם המרכזי הוא לא המכסה אלא דברים שצוינו פה בין התשתיות לבנייה, תמריצים לקבלנים לאור המצב

אליהו (אלי) רביבו: זה כבר תשתיות באופן כולל, לא תשתיות לאומיות

אורי סבג: אבל תשתיות לאומיות הן חלק מזה

אליהו (אלי) רביבו: כן, אבל בזמן הזה הם מקבלים מענה כי הם עדיין חוסים תחת המכסה של הבנייה

אליהו (אלי) רביבו:       אני אשמח להקשיב למר מתן פלד, מנהל אגף בנת"ע שהיא החברה הממשלתית לנתיבי תחבורה עירוניים

נתן פלד: אדוני היושב-ראש, יש שאלה ספציפית?     

אליהו (אלי) רביבו: אם אתה יודע לפרט לנו את השפעות המלחמה על תת עיסוק הענף שלכם, ההסתמכות על עובדים זרים, עובדים פלסטינים כשהיו, מה הייתה מידת השביעות והפריון? בכל זאת הטרחת את עצמך עד לכאן

נתן פלד: אנחנו בתחילת המלחמה עבדנו במצבה מלאה

נתן פלד:  ביום המלחמה עזבו חצי מהפועלים

אליהו (אלי) רביבו: אתה יודע ליצור לי בידול, ברשותך, בין חברות הביצוע לעובדים שמגיעים דרך התאגידים?     

נתן פלד: אני לא יודע להגיד

נתן פלד:  אני עובד מול הקבלנים שזכו אצלנו במכרז

נתן פלד:  יש אצלנו בקו הירוק ספציפית שלושה קבלנים זרים שזכו

אליהו (אלי) רביבו: מי הם?     

נתן פלד: CRTG, PCCC ועוד אחד שאני לא זוכר את שמו

קריאה: CSCEC

נתן פלד: תודה

צביקה דוד: סינים, בקיצור

קריאה: אבל זה לא חברות בנייה למגורים

משה נקש: זה במסגרת הפרויקטים המיוחדים

אליהו (אלי) רביבו: אלה חברות הביצוע לפרויקטים חיוניים

אליהו (אלי) רביבו:  זה נותן את המענה לסקירה שהתייחס מר נקש לעניין הפעלת מכשור טכנולוגי חיוני כמו אותן מקדחות ענקיות וכהנה

נתן פלד: שלושת החברות האלו זכו במכרזים כדין ומנהלות צוות, חלק צוות מומחים וחלק צוות פועלים

נתן פלד:  חלק צוות פועלים מקצועי וחלק צוות ידיים עובדות

נתן פלד:  ראוי לציין שכשמגיע קבלן זר, הוא מגיע עם חבילה מסוימת שכוללת הכול, מהפועלים עד האנשים שמארגנים

נתן פלד:  בסוף הם צריכים מתורגמנים, צריכים מקום לישון עד טבח

נתן פלד:  הם מגיעים כחבילה שבסוף ככה הם עובדים

נתן פלד:  יש להם תרבות

נתן פלד:  אי אפשר להתעלם מהתרבות שלהם

נתן פלד:  יש להם לפעמים את שנת הצוהריים

נתן פלד:  הם מגיעים לישראל ויש להם את התרבות שהם עובדים בה וככה הם ממשיכים לעבוד במשך כל תקופת הפרויקט

אליהו (אלי) רביבו: איך ממשקי העבודה שלהם עם בני עמים אחרים בתרבויות שונות, בקצבי עבודה שונים?      

נתן פלד: הפועלים האלו הם פועלים מסורים

נתן פלד:  הם באים לעבוד

נתן פלד:  הם לא מחפשים פה להסתובב

נתן פלד:  הם באים לעשות את העבודה

נתן פלד:  עובדים בימי שישי, עובדים גם בימי שבת

נתן פלד:  בסוף יש תקנות גם של עבודה בשבת

נתן פלד:  הם עושים את העבודה שלהם למשך התקופה שהם מגיעים והם חוזרים חזרה לארץ המוצא

נתן פלד:  ביום פרוץ המלחמה חצי מהפועלים הלכו

אליהו (אלי) רביבו: מה המספר?     

נתן פלד: אני לא יודע להגיד בדיוק את המספר

אליהו (אלי) רביבו: הם יצאו באינטר ויזה?      

נתן פלד: אני לא יודע להתייחס

אליהו (אלי) רביבו: אתה יודע לומר לי מה האחוז מהם שחזר או שמעוניין לחזור?     

נתן פלד: חצי, ועכשיו אלו שרוצים לחזור, צריכים להוציא להם ויזה חדשה

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת שהם לא יצאו באינטר ויזה, נכון משה?     

משה נקש: לא תמיד צריך להוציא ויזה חדשה

משה נקש:  יכול להיות שהיה ויזה בתוקף

משה נקש:  צריך לבדוק את זה

משה נקש:  כל מקרה לגופו

נתן פלד: נכון

משה נקש: בגדול, הוצאנו הנחיה, אדוני היושב-ראש מכיר, גם לגבי ענפים אחרים, שאם עובדים יצאו בעקבות המלחמה ורוצים לחזור אז אנחנו מאפשרים את זה

אליהו (אלי) רביבו: מעודדים את זה ומקלים על כל ההליכים הביורוקרטיים

אליהו (אלי) רביבו:  אתה אומר ש-50% עזבו ו-50% מתוך אותם 50% חזרו או מעוניינים לחזור

אליהו (אלי) רביבו:  זה מה שאתה אומר?     

נתן פלד: לגייס מחדש את הצוות, אם אני מעוניין שיהיה 50 פועלים ועזבו אותי 50%, ועכשיו להביא ויזות חדשות ל-25 פועלים או כמה פועלים שצריך, כל מקטע או כל פרויקט, כל קבלן זה לפי סד"כ העובדים שלו

אליהו (אלי) רביבו: ידוע ששרת התחבורה התרעמה ואפילו כעסה על נטישה חד-צדדית בתקופת המלחמה של אותם עובדים של חברות שהן נותנות שירות אאוטסורסינג, מה שנקרא

אליהו (אלי) רביבו:  האם נשקלת ונבחנת אפשרות התקשרות עתידית בפרויקטים אחרים איתם? אני שואל גם אותך וגם את נציג משרד התחבורה

נתן פלד: אנחנו בסוף מתקשרים מול קבלני ביצוע שיש להם ניסיון, שברגע שהם זוכים במכרז הם מקבלים אשרה

נתן פלד:  הם לא רשומים ברשם הקבלנים

נתן פלד:  כל פעם כשהם זוכים במכרז הם מקבלים פטור, אז בסיטואציה הזאת הם עושים את הפרויקט והם ממשיכים הלאה

נתן פלד:  אין פה עניין של כוח אדם

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

צביקה דוד: אם יורשה לי להוסיף

אליהו (אלי) רביבו: כן, בבקשה

צביקה דוד: הוא ציין רק את שלושת הזכיינים, אבל בחברת נת"ע יש עשרות רבות של קבלנים

צביקה דוד:  גם אני קבלן של חברת נת"ע ולכן הם כן התבססו על עובדים פלסטינים ומחר בבוקר הם צריכים להתבסס על עובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו: אוקי, תודה רבה

אליהו (אלי) רביבו:       יצחק מחליף אותי לדקות הקרובות

אליהו (אלי) רביבו:       (היו"ר יצחק קרויזר)     

יצחק קרויזר: אם תוכל רק לחזור על מה שאמרת

צביקה דוד: ציין ידידי שיש שלוש חברות שהגיעו בהסדר מיוחד עם העובדים שלהם לחברת נת"ע

צביקה דוד:  אני אומר שגם בחברת נת"ע שהיא מבצעת תשתית לאומית הכי גדולה שיש בישראל והולכת להיות עוד יותר עם המטרו, בעצם יש עשרות חברות ישראליות שעובדות בנת"ע והן זכייניות של נת"ע, שהן התבססו עד ערב המלחמה על עובדים פלסטינים ומחר בבוקר או אתמול צריך לדאוג לעובדים זרים שיחליפו אותם כדי להמשיך את העבודה

יצחק קרויזר: הבנתי

דיקלה טקו: שאלה למשרד האוצר

יצחק קרויזר: בהמשך להחלטת הממשלה 175 הוחלט להקים צוות ישים בראשות אגף התקציבים

יצחק קרויזר:  האם אתה יודע לעדכן מה הסטטוס שלו?     

רום בר-אב: כן, אני אשמח

רום בר-אב:  אני רום בר-אב מאגף תקציבים במשרד האוצר

רום בר-אב:  קודם כל אני אשמח לדייק ולהגיד שהיום ועד ליישום החלטה 175 כפי שהוזכר פה, יש עובדים זרים שמוקצים לטובת תשתיות לאומיות תחת החלטת ממשלה 3431 משנת 2018 שהיא תיקנה החלטת ממשלה קודמת משנת 2005 אני חושב, כלומר יש כבר הרבה שנים עובדים זרים שנכנסים לטובת תשתיות לאומיות

יצחק קרויזר: במספרים אתה יודע להגיד?     

רום בר-אב: רשות האוכלוסין אולי יוכלו תיכף לדייק אותי, אבל יש כמויות משמעותיות

יצחק קרויזר: ואין הבדל בין הלאומיות מבחינתכם בהחלטה הזאת

רום בר-אב: אני אסביר

רום בר-אב:  החלטה 3431 מספקת מענה למגוון רחב של פרויקטים ולכמויות רחבות

רום בר-אב:  במסגרת ההחלטה יש קריטריונים מאוד ברורים לאיזה פרויקט יכול להיכלל ולקבל מענה במסגרת המנגנון שנקבע בהחלטה, ומה המנגנון שמובילה רשות האוכלוסין שקובע איזה פרויקט נכנס לאותו מענה

רום בר-אב:  בשנה שעברה במסגרת עבודת מטה משותפת של כל המשרדים הרלוונטיים זיהינו שיש פרויקטים לאומיים מסוימים שמתקשים לקבל מענה במסגרת המנגנון הזה, ולאור החשיבות המשמעותית שלהם אנחנו רוצים להבחין אותם ולספק להם מנגנון אחר

רום בר-אב:  מתוך הדבר הזה נולד הרעיון, וכמובן לצד החוק של מיזם תשתית לאומיות שאני מניח שכולנו מכירים, שעבר במסגרת ההסדרים האחרון, חוק מאוד עבה, במסגרת החוק הזה הוצג לנו הצורך של שימוש בעובדים זרים בעבור הפרויקטים האלה כנדבך מאוד משמעותי בחלק מהם, ועבדנו ביחד בעצם עם המשרדים הרלוונטיים לייצר מנגנון לפרויקטים האלה

רום בר-אב:  הפרויקטים האלה נקבעו בהצעת המחליטים של 175

רום בר-אב:  יש בסוף טבלה ארוכה שמפרטת מה נכלל תחת הכותרת או קטגוריה של מיזם תשתיות חיוני

רום בר-אב:  ההחלטה בעצם מגדירה שבעבור הפרויקטים האלה תהיה מכסה נפרדת של 1,500 עובדים

רום בר-אב:  המטרה של הדבר הזה בעצם לאפשר כניסת עובדים בעבור אותם מיזמים

יצחק קרויזר: המספר הזה הוא מספיק, ה-1,500?      

רום בר-אב: עשינו מיפוי צרכים כשעשינו את ההחלטה

רום בר-אב:  יש פה גם סעיף שמגדיל את המכסה הזאת בכפוף למימוש, סעיף 17(6)(ד), והמטרה הייתה פה לספק מענה לפרויקטים האלה שיש להם חשיבות לאומית כאמור, לצד שמירה על זכויות העובדים

רום בר-אב:  יש פה הרבה מאוד תנאים שמדברים על מה הקריטריונים של עובדים שיכולים להיכנס במסגרת ההחלטה

רום בר-אב:  יש פה מדינה עם תוצר גבוה או שווה, הסכם בילטרלי וכו'

רום בר-אב:  בנוסף לכך בשביל לאפשר הגעה של עובדים נוספים ולהגדיל את הכמות של העובדים שיכולים לבוא קבענו קריטריונים נוספים שדורשים הגדרה יותר מעמיקה

רום בר-אב:  ההגדרה הזאת תיקבע בצוות כפי שמפורט בסעיף 18 של ההחלטה

רום בר-אב:  אנחנו קיימנו עבודת מטה בין המשרדים ללא כינוס רשמי אצל הצוות, ואנחנו בהחלט צריכים להשלים אותו

רום בר-אב:  אנחנו נכנס את הצוות, נשלים את עבודת המטה ונשלים את הסעיפים הנדרשים בהחלטה

דיקלה טקו: מתי הצוות יתכנס?     

רום בר-אב: הצוות יתכנס בהקדם

רום בר-אב:      (היו"ר אליהו רביבו)     

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו מדברים על הצוות הבין-משרדי שמשום מה שכח להתכנס?     

רום בר-אב: עכשיו אמרתי, אנחנו קיימנו עבודת מטה אבל לא ביצענו כינוס רשמי של הצוות, ואנחנו נשלים את זה

אליהו (אלי) רביבו: מה הסיבה שעד היום הוא לא כונס?     

רום בר-אב: לא ביצענו את הכינוס

אליהו (אלי) רביבו: אם הוא היה מתכנס, מתי הוא היה אמור לסיים את עבודתו?     

רום בר-אב: על פי ההחלטה, 90 יום מהעברת ההחלטה

אליהו (אלי) רביבו: כמה זמן עבר?     

רום בר-אב: יותר מ-90

אליהו (אלי) רביבו: כמה? למה לענות בחמיצר? אני לא חכם כמוך

אליהו (אלי) רביבו:  כמה זמן, רום?      

רום בר-אב: ההחלטה עברה ב-24 בפברואר

אליהו (אלי) רביבו: רק לקבל אינדיקציה, רק להבין

אליהו (אלי) רביבו:  תן לי רגע לומר לך משהו

אליהו (אלי) רביבו:  כשבן אדם קובע עם חבר שלו לקפה ל-16:00 והוא מתקשר להגיד לו, אני לא אגיע בדיוק ב-16:00, זאת אומרת אל תרתיח את המים, זה מ-16:10 כזה, לא יכול להיות שבסוף הוא יגיע ב-02:00 בלילה

אליהו (אלי) רביבו:  כשבן אדם אומר, אני לא אגיע בדיוק ב-16:00, זה טיפה אחרי 16:00

אליהו (אלי) רביבו:  כשאתה אומר לי עד 90 יום, אגב, זה לא 90 יום זה עד 90 יום, בסדר? אז בוא נדייק בסמנטיקה, היא מאוד חשובה

אליהו (אלי) רביבו:  כשאני אומר לך כמה זמן עבר מה-90 יום, אתה אומר לי, עבר מעט יותר מה-90 יום

אליהו (אלי) רביבו:  כמה זה מעט? חבר הכנסת קרויזר, קצת יותר מ-90 יום

אליהו (אלי) רביבו:  לא 90 יום, 94 ימים, 99 ימים

אליהו (אלי) רביבו:  עד 90 יום לא התכנסה הוועדה הבין-משרדית

אליהו (אלי) רביבו:  מפברואר עד 90 יום, זאת אומרת מפברואר היינו אמורים עד מאי לקבל תוצאה ואנחנו עוד עשר שניות כבר מחליפים שנה, אז כשאני שואל בעדינות וברמיזה מתי כן, מצופה ממך, אתה בחור מאוד רציני, מאוד איכותי, מאוד יסודי, אני משוכנע

אליהו (אלי) רביבו:  אני מוכן לחתום על כך שאם זה נפל, זה לא נפל במשמרת שלך, אבל עדיין כשאני שואל אותך, אוקיי, עד היום לא, "בדיל ויעבור" אומרים

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר לך, מתי כן? במקום שתגיד לי, מחר, זאת אומרת בוא, אני רוצה לצמצם, ואז אני אומר, מודה ועוזב ירוחם מה שנקרא, בוא נתקדם הלאה

אליהו (אלי) רביבו:  כשאתה אומר לי בקרוב, זה אומר, אני עדיין לא רוצה להתחייב על מועד, ופה אני נכנס ללחץ

אליהו (אלי) רביבו:  אתה מבין עכשיו מאיפה זה מגיע?      

רום בר-אב: יש פה כמות יותר ממשרד אחד או שניים

רום בר-אב:  זה מצריך תיאום של כולם

רום בר-אב:  אנחנו נעשה את זה בהקדם האפשרי

אליהו (אלי) רביבו: יופי

אליהו (אלי) רביבו:  במקרה הכינותי מראש חלק מאנשי לשכתי שמחכים רק בשביל לתאם

אליהו (אלי) רביבו:  תביא עכשיו את הפרטים של מי

אליהו (אלי) רביבו:  עד סיום הדיון אנחנו נתאם לכם

אליהו (אלי) רביבו:  אתם לא יודעים לתאם, אני אעזור לך

רום בר-אב: אנחנו נתאם, אין שום בעיה

אליהו (אלי) רביבו: אז תן לי מועדים

רום בר-אב: אני אבדוק ואנחנו נחזיר לוועדה תשובה מפורטת מתי אנחנו נפגשים

אליהו (אלי) רביבו: אני באיחור של שנה, אני אחכה עוד שבועיים? איזה מן דבר זה? טוב, אנחנו היום יום שלישי

רום בר-אב: עד סוף השבוע אנחנו נחזיר לוועדה תשובה מפורטת מתי אנחנו נפגשים

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, ובפועל זה לא יהיה מעוד שבוע

אליהו (אלי) רביבו:  תרשמי את זה בבקשה לפרוטוקול

צביקה דוד: אולי אפשר לעבור לשיטת הקבלנות

צביקה דוד:  קבלן, אתה אומר לו מתי, הוא אומר לך X זמן, ככה זה עולה

צביקה דוד:  נראה לי שזה הפתרון

אליהו (אלי) רביבו: אני מצר על כך דווקא בגלל שמדובר בחבר'ה מהרציניים ביותר שאני בממשק עבודה איתם

אליהו (אלי) רביבו:  הרציניים והאחראים ביותר, וזה אתם ואתה בדגש גדול, לכן אני מצר על כך

אליהו (אלי) רביבו:  אני מניח שאתם יודעים שכל שיהוי כזה פשוט מרסק ענף שלם, כלכלה שלמה, אנשים, חברות שלמות וזה מתגלגל עד רמת הפרט

אליהו (אלי) רביבו:  זה פשוט בלתי מתקבל על הדעת

אליהו (אלי) רביבו:       אנחנו נחזור למר פלד

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח אם תוכל בבקשה להרחיב לי על פרויקט המטרו, כמה מומחים זרים לבניית מנהרות שמגיעים, כמה אמורים להגיע, מתי להבנתכם הוא מתחיל בשלב המומחים?     

נתן פלד: כרגע המצב הוא שה-lay manager זכו במכרזים

נתן פלד:  עשו join venture עם מספר חברות מחו"ל, חלק מצרפת, חלק מאנגליה, חלק מספרד

נתן פלד:  זה יועצים מומחים שאמורים להגיע

נתן פלד:  אנחנו מדברים על תחילת עבודות

נתן פלד:  אני מאמין שייקח לזה זמן

נתן פלד:  כרגע אנחנו בתכנון מוקדם

נתן פלד:  אחרי זה יעברו לתכנון מפורט ויצאו למכרזים

נתן פלד:  אני לא יודע להגיד לך כמה זה רלוונטי עכשיו המצב הנוכחי כי אנחנו מסתכלים על טווח ארוך

נתן פלד:  כרגע לטווח הקצר אנחנו מדברים לפרויקטים הרק"לים שהם צריכים את הידיים העובדות

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:       נמצא פה מר אבי תפארת

אליהו (אלי) רביבו:  שלום, אדוני

אבי תפארת: שלום, אני נציג של חברות ביצוע זרות בענף הבניין דווקא

אבי תפארת:  באנו לדבר על המצוקה שלנו בענף הבניין

אבי תפארת:  כפי שידוע לאדוני יש כיום כעשר חברות ביצוע זרות סיניות פלוס אחת תורכית

אבי תפארת:  המצב שהיה עד ה-7 באוקטובר הוא היה עוד איכשהו נסבל מבחינתנו, אבל מה-7 באוקטובר המצב שלנו נקלע לתופעה של נטישה של המון עובדים זרים, הן נטישה כלפי חו"ל, אבל המסה העיקרית היא נטישה כלפי עבודה בצורה לא חוקית פה בישראל

אבי תפארת:  מה שקרה, כל קבלן שהעסיק עובדים פלסטינים בפינוי בינוי, בתמ"אות למיניהן בכל אזור המרכז, מהמצוקה שלו לסיים את הפרויקט הוא נאלץ לקחת את העובדים מהפרויקטים שלנו

אבי תפארת:  אין אכיפה בענף

אבי תפארת:  רשות האוכלוסין וההגירה/משטרת ההגירה לא פועלת בענף מאז הקורונה

אבי תפארת:  הנטישה שלנו היא יום-יומית

אבי תפארת:  אנחנו נאלצים להוריד מנופים מפרויקט

אבי תפארת:  אם יש לי פרויקט בבת ים שיש בו כשמונה מנופים, אנחנו מפעילים רק ארבעה, מחצית, בגלל שאין עובדים למטה אז אין טעם להעלות מנופאי למעלה

אבי תפארת:       אנחנו חתומים על חוזה עם לוחות זמנים, מאוד דרקוני

אבי תפארת:  אנחנו בטוח לא נעמוד בלוחות הזמנים

אבי תפארת:  בגוף החוזה יש מה שנקרא בונוס או קונוס

אבי תפארת:  לא עומדים ביעדים

אבי תפארת:  אנחנו מתחילים לשלם קנסות

אבי תפארת:  מדובר על 0

אבי תפארת: 15% מהיקף החוזה ליום

אבי תפארת:  אנחנו חשופים לתביעות בהיקפים של עשרות מיליונים אם לא מאות מיליונים

אבי תפארת:  כרגע החברה שאני מייצג, היה לנו מכסה של 939 עובדים עד סוף 2022

אבי תפארת:  בשנת 2023 התחילו לנטוש אותנו

אבי תפארת:  מפרוץ המלחמה הנטישה הגענו למצבת עובדים של 640 עובדים נכון להיום

אבי תפארת:  כמובן אנחנו חתומים על היקף עבודות

אליהו (אלי) רביבו: אתם ביקשתם אישור לגייס עובדים שכבר עבדו ועזבו כדין, ובין היתר בעקבות פנייתי רשות האוכלוסין, המינהל לעובדים זרים אישרה לכם

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה לדעת כמה מתוכם קלטתם?     

אבי תפארת: עוד לא אישרה לנו

אליהו (אלי) רביבו: אישרה לכם

אבי תפארת: עוד לא קיבלנו

אליהו (אלי) רביבו: אז הנה אני מספר לך שאישרה לכם

אליהו (אלי) רביבו:  כמה זמן מהרגע שאתה מקבל אישור אתה מחזיר לארץ עובדים שעבדו פה ויצאו כדין ואתה מעוניין בהם בחזרה?     

אבי תפארת: יש לנו אפשרות כן להכניס אותם, אמנם לא במסה כי ממשלת סין גם מערימה עלינו קשיים, על החברות

אבי תפארת:  הנוהל של הבאה בצורה הרגילה הוא נוהל ארוך מאוד, הביורוקרטיה, למרות שקיצרו לנו כרגע חלק מהביורוקרטיה להבאה של העובדים, זאת אומרת אין את המפגשים יותר בקונסוליה, אין את הראיונות של העובד בקונסוליה אלא אנחנו מחתימים נוטריון בסין

אליהו (אלי) רביבו: אין ראיונות לעובד שהוא שב, כשסיים את עבודתו - - - ?     

אבי תפארת: לא, לא, כרגע ביטלו את זה

אליהו (אלי) רביבו: זה בסדר

אבי תפארת: באו לקראתנו בקטע הזה

אליהו (אלי) רביבו: מר נקש

משה נקש: חסכנו את הפרוצדורה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו:  בדיון פנימי קודם שקיימנו היום, ראש מינהל עובדים זרים השיבה לי שאכן כבר התקבלה החלטה בין היתר בעקבות שיח שהיה לנו בנושא, ושההחלטה פורסמה ויצאה

אבי תפארת: עוד דבר אנחנו רוצים לדון זה הנושא של המכסה שרובצת

אבי תפארת:  אם יש לי רישיון ל-934 כשביקשתי הגדלה כרגע ל-1,300 בגלל המחסור, ואני אמצה את האפשרות להביא את ה-300 מעל ה-1,000, אז זה יכסה

אבי תפארת:  עדיין המכסה של הברחנים שהם פה בארץ יושבת עלינו

אבי תפארת:  או שהרשות תצא בקריאה לעובדים שמי שחוזר - - -     

אליהו (אלי) רביבו: מר נקש, ברשותך התייחסות

אליהו (אלי) רביבו:  מר אבי תפארת אומר, יש שתי סוגיות, האחת, בבקשה להשיב עובדים זרים שסיימו את עבודתם ועזבו את הארץ כדין והם מעוניינים להחזיר אותם בחזרה

אליהו (אלי) רביבו:  על כך נעניתי בחיוב על ידי עו"ד משש

אליהו (אלי) רביבו:  הסוגיה הנוספת, הואיל וברחן עדיין נחשב כחלק מהקפסיטי של החברה, הוא יודע להגיע לחלק לא מבוטל מאותם עובדים שלא מזמן סיימו את עבודתם אפילו, ולקלוט אותם בחזרה באופן חוקי

משה נקש: מצאת את העובדים ואתה מבקש לרשום אותם מחדש, אז תגישו, אנחנו נבחן את זה

אבי תפארת: למה צריך לבחון?     

משה נקש: אתה מבקש משהו, אז תבקש

אבי תפארת: קיבלנו תשובה שלילית

משה נקש: אתה רוצה תשובה בלי שנבדוק?     

אבי תפארת: לא

אבי תפארת:  אנחנו מגישים בקשות לרישום של עובדים שקיימים פה בארץ ואנחנו מקבלים תשובה שלילית

משה נקש: צריך לבדוק את זה

אליהו (אלי) רביבו: מה שאומר מר תפארת, יש פה עניין של מדיניות

אליהו (אלי) רביבו:  הוא מבקש שתשקלו אותה בחיוב, כך שכולם ייהנו מזה

משה נקש: אם הבקשה היא להסיר מהמכסה את העובדים - - -      

אליהו (אלי) רביבו: לא, לא, זאת לא בקשתו

משה נקש: יש הרבה עניין עם העובדים האלה שנחשבים ברחנים, נוטשים, כל ההגדרות האלה

משה נקש:  בדרך כלל הם עובדים בענף וכולנו מכירים גם את הדברים האלה

אבי תפארת: אבל במקום אחר

משה נקש: אצל מעסיק אחר לפעמים

אבי תפארת: לא בצורה חוקית

משה נקש: אנחנו מכירים את הכול

משה נקש:  אם יש בקשה לרשום עובד שעזב ורוצה לחזור, אז תגישו אותה, אנחנו נבדוק אותה

אליהו (אלי) רביבו: אני אנסה רגע לבאר

אליהו (אלי) רביבו:  אני מקווה שאני הבנתי נכון

אליהו (אלי) רביבו:  אומר מר תפארת, חברת ביצוע מסוימת, יש לה 930 עובדים כמכסה

אליהו (אלי) רביבו:  בפועל 600 עובדים לצורך המספר

אליהו (אלי) רביבו:  330 אלה ברחנים

אליהו (אלי) רביבו:  הם תופסים לו חלק מהמכסה

אליהו (אלי) רביבו:  100 מתוכם הוא יודע לאתר היום ולהשיב אותם באופן חוקי, להלבין אותם

משה נקש: אצלו, להחזיר אותם

אליהו (אלי) רביבו: כן

משה נקש: אוקיי

אליהו (אלי) רביבו: שיתחילו לשלם עליהם

אליהו (אלי) רביבו:  הרי כשהם עובדים לא חוקי גם אין מיסים ואין ביטוחים ואין לנו מעקב ויכולת ניטור אחר מקום הימצאם, כך שיהיה לנו יותר קשה לאכוף את הרצון להוציא אותם כשהם יסיימו

אליהו (אלי) רביבו:  הוא אומר, תאפשרו לי מתוך ה-330 שהם בין כה וכה נספרים אצלי, להלבין 100

אליהו (אלי) רביבו:  נכון זו הבקשה? אוקיי, אז אני הבנתי נכון

אליהו (אלי) רביבו:  תגישו בקשה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מצרף את בקשתי לבחון זאת ולעדכן אותי בהתאם

אליהו (אלי) רביבו:      אנחנו נתכנס לדברי סיכום

אליהו (אלי) רביבו:  אמנם יש עוד שמונה דקות לתחילת הדיון הבא

אליהו (אלי) רביבו:  מי שמוזמן אצלי לדיון הבא, יש לו עוד עשר דקות התארגנות והתאווררות לפני שנתחיל את הדיון הבא

אליהו (אלי) רביבו:  זה אומר שאנחנו נתחיל את הדיון בעזרת השם ב-16:40

אליהו (אלי) רביבו:  הדיון שאחרי זה יתחיל ב-21:00

אליהו (אלי) רביבו:       הוועדה מבקשת ממשרד העבודה להעביר בתוך שבוע את תקנות הפיקדון הרלוונטיים לתשתיות לאומיות, ומבקשת להעביר לוועדה את הפנייה שהועברה היום לשר בנושא

אליהו (אלי) רביבו:       הוועדה מבקשת ממשרד הבינוי והשיכון לבדוק מול התאגידים כמה מתוך 3,000 המועמדים בהודו כבר הוציאו תעודות יושר ובדיקות רפואיות

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבהיר ואומר, דרשתי וסיכמתי עם יושב-ראש התאחדות התאגידים מר אלדד ניצן שגם נמצא עכשיו בהודו, אגב, גם אני הייתי אמור להיות, גילוי נאות

אליהו (אלי) רביבו:  אני דרשתי שכל מועמד שמקבל את האישור העקרוני מרשם האוכלוסין שניתן לעבור איתו לשלב הבא, שיפעל באופן מיידי להוצאת תעודת היושר ותעודת בריאות תקינה כדי שברגע שהוא עובר את המיונים בהצלחה, ניתן יהיה כבר לשבץ אותו לטיסה

אליהו (אלי) רביבו:  זה הרעיון

אליהו (אלי) רביבו:  עד היום היו עובדים בטור

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואף לעבודה במקביל תמיד

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש להתעדכן איפה זה עומד

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין וההגירה לעדכן את הוועדה עד סוף השבוע בדבר הסיוע לענף התשתיות

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש שתשקלו צעדים גם בטווח הקצר לצד הצורך במתן מענה לטווח הארוך

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה מבקשת ומצפה מאגף התקציבים לכנס את צוות היישום הבין-משרדי להחלטת ממשלה מס' 175 ולעדכן בתוצאות הפגישה

אליהו (אלי) רביבו:  כאמור, עד סוף שבוע עדכון לגבי מועד ההתכנסות, ועד שבוע מאותו רגע לגיבוש הצרכים ופרסומם

אליהו (אלי) רביבו:      הישיבה הנ"ל נעולה