ועדת המשנה למשאבי אנוש בצה"ל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 8, 2023-12-21 00:00

אלעזר שטרן: בוקר טוב

אלעזר שטרן:  תודה לכל מי שהגיע

אלעזר שטרן:  אגיד את מטרת הדיון ונתקדם

אלעזר שטרן:  לאחר מכן נשמע את כל מי שהטריח את עצמו לבוא לכאן

אלעזר שטרן:  יש תחושה בציבור כולו, שזאת שעת רצון, בהיבט ההשתתפות במאמץ המלחמתי

אלעזר שטרן:  קודם כל, זה בא לידי ביטוי בשירות בצה"ל, אבל גם בעזרה בתחומי עשייה שונים

אלעזר שטרן:      אנחנו כולנו עומדים ומשתאים מרוח הלחימה עצמה, וגם בנושא של התייצבות לשירות מילואים

אלעזר שטרן:  אתייחס לנושא הצבא ורצון האנשים לתרום, חלקם מצליחים וחלקם לא

אלעזר שטרן:  מטרת הדיון היא קודם כל להניח את הדברים על השולחן, על מנת שנדע איפה אנחנו עומדים מעבר למה שאנחנו קוראים ושומעים מהתקשורת

אלעזר שטרן:  אני חושב שהמטרה מעל הכול, היא לראות איך מעצימים את החיבורים ואת התרומה בתוך החברה הישראלית

אלעזר שטרן:  אני לא אכחיש שבעיניי המדרגה העליונה היא שירות בצה"ל ביחידות הקרביות

אלעזר שטרן:       אני חוזר למה שאמרתי קודם – לכניסה מתחת לאלונקה יש מרכיבים רבים

אלעזר שטרן:  אנחנו מבינים שדברים לוקחים זמן, אבל החוכמה שלנו היא שמירת הרוח שפועמת בעם

אלעזר שטרן:  לאור האירועים הקשים לא נוכל לחזור לשגרת חיים שבה רק חלק נושאים בנטל

אלעזר שטרן:  נתחיל עם הצבא, בבקשה

אלעזר שטרן:           << דובר >> תא"ל שי טייב: << דובר >>        	צהריים טובים

אלעזר שטרן:  שמי שי, ראש חטיבת תכנון ומנהל כוח אדם בצה"ל, אחראי על כל תהליכי הגיוס והשירות, חובה ומילואים

אלעזר שטרן:  בנוסף עוסק באוכלוסיית החרדים

אלעזר שטרן:  עניין העיסוק בהרחבת שילוב החרדים הוא נושא שעסקנו בו לפני המלחמה

אלעזר שטרן:  כמו שנאמר כאן, יש רוח אחרת בכל גווני האוכלוסייה

אלעזר שטרן:      ציינת בשבוע שעבר את המילואים, ויש תופעות משמעותיות ביותר בהקשר הזה

אלעזר שטרן:  אנחנו מנסים לתת להם מענה ויש רצון לתרום, לקבל מענה

אלעזר שטרן:  תכף אפרט על התפקידים ועל העשייה, אבל בפתח הדברים, גיבשנו אסטרטגיה לשילוב החרדים בצה"ל

אלעזר שטרן:  "להרחיב את שילוב החרדים בצה"ל תוך פתיחת השערים למגוון זרמים באמצעות יצירת מסלולי גיוס ושירות מפוקדים ומותאמים"

אלעזר שטרן:  אשים דגש על התאמה של מסלולים לאוכלוסיית החרדים

אלעזר שטרן:       כמה מילים על הציבור החרדי ועל איך אנחנו כ'מתבונן מהצד', רואים אותו

אלעזר שטרן:  אנחנו פוגשים את הצרכים של האוכלוסייה ומשרתים את הצרכים של צה"ל, לא רק בשביל לגייס, אלא גם בשביל שגיוסם ישרת אותנו

אלעזר שטרן:       אנחנו מסתכלים על הצרכים בשלושה רבדים: הראשון הוא צורך לאומי, חשוב שכמה שיותר אנשים ייקחו חלק במאמץ המלחמתי, תוך התחשבות בתחושות השונות בקבוצת האוכלוסייה

אלעזר שטרן:  השני הוא צורך כמותי, שהיה גם לפני המלחמה

אלעזר שטרן:  הוא ממוקד לתפקידים ולמקומות מסוימים

אלעזר שטרן:  ועוד, בלי להגיד שום דבר על הצורה שבה צה"ל יתארגן בשנה-שנתיים הקרובות, אבל כבר ברור שנצטרך יותר אנשים בתפקידי לחימה, טכנולוגיה, נהיגה, אחזקה וכו'

אלעזר שטרן:  השלישי הוא העניין האיכותי

אלעזר שטרן:  אין ספק שקיים פוטנציאל שלא מגיע אך יכול

אלעזר שטרן:  כלומר, יש אנשים יוצאים מן הכלל שיכולים לעשות שירות ארוך יותר בגילאים צעירים יותר, רק אם נדע לעשות את זה, ואם הם יירתמו למאמץ

אלעזר שטרן:  החובה היא על האדם עצמו

אלעזר שטרן:      אחד מהדברים שלמדתי ונחשפתי אליהם בעיסוקי הוא פרויקט שלב ב' אשר כרגע בעצימות גבוהה

אלעזר שטרן:  לפני המלחמה פרויקט שלב ב' היה קיים, אבל כעת מדובר על האיכות יוצאת הדופן שיש בקבוצה

אלעזר שטרן:  כלומר, כשאני פוגש את האנשים שמגיעים, אני שולח אותם לזרועות השונות על מנת שיראיינו וישבצו אותם לתפקידים

אלעזר שטרן:  יש שם אנשים איכותיים שיכולים לעשות שירות ארוך יותר

אלעזר שטרן:           << יור >> היו"ר אלעזר שטרן: << יור >>        	שי, תגיד את הנתונים לשלב ב'

אלעזר שטרן:       << דובר >> תא"ל שי טייב: << דובר >>    	 	לגבי האסטרטגיה בהקשר הזה, המחויבות היא של הפרט, כמו שאמרתי

אלעזר שטרן:  לנו יש מחויבות להיות ערוכים ומותאמים לנהל את הפרויקט בצורה נכונה

אלעזר שטרן:  כמה דברים באופן כללי: החברה החרדית גדלה מאוד באופן דמוגרפי בשנים האחרונות

אלעזר שטרן:  אתם מכירים את קצב הגידול ואת כמות הפוטנציאל

אלעזר שטרן:  אני מתייחס לבני 18

אלעזר שטרן:  למרות שלא כולם מתגייסים בגיל הזה, כמו בחברה החילונית

אלעזר שטרן:  תמיד לוקח זמן עד שאנחנו ממצים את גיוס השנתון

אלעזר שטרן:  באופן כללי החברה גדלה בשיעורים משמעותיים

אלעזר שטרן:  לעומת זאת, נתוני הגיוס יציבים

אלעזר שטרן:      בשלוש-ארבע השנים האחרונות, נקודת הזמן שבה חידשו ועדכנו את אופן הספירה, זה הנתון שדווח

אלעזר שטרן:  באופן גרפי, השיעור עולה מאוד, האוכלוסייה גדלה, אך הגיוס נשאר אותו הדבר ואנחנו מתרחקים מפוטנציאל הביצוע

אלעזר שטרן:        << יור >> היו"ר אלעזר שטרן: << יור >>        האוכלוסייה גדלה ומספר המתגייסים, לא כאחוז, נשאר אותו דבר?      << דובר >> תא"ל שי טייב: << דובר >>    	 	כן

אלעזר שטרן:  זה מה שאמרתי

אלעזר שטרן:  אגיד את זה במספרים, לפי הנתונים שאני מחזיק מלשכת הסטטיסטיקה, נכון להיום יש כ-13,000 גברים חרדים בני 18

אלעזר שטרן:  הגיוס עומד היום על סדר גודל של 1,200 לפי הגדרות החוק שאתם מכירים

אלעזר שטרן:  מוסד תרבותי ייחודי – וארחיב זאת משום שיש מוסדות מסוימים ומוסדות שנפתחו, שעדיין ממתינים לעדכון של צו השר – בגישה של החרדים זה כ-1,700 לפני העדכון, אולי קצת יותר בשנה האחרונה

אלעזר שטרן:  המספר הזה נשאר קבוע בשלוש-ארבע השנים האחרונות

אלעזר שטרן:  יש לנו הרבה לעשות שם

אלעזר שטרן:      הנושא השני הוא החברה החרדית המגוונת מאוד

אלעזר שטרן:  13,000 זה מספר חשוב, לפי הכלל שמגדיר החוק

אלעזר שטרן:  בתוך המספר הזה יש שני קצוות, לדוגמה – תלמידים שתורתם אומנותם, ולומדים בישיבה כמו ההגדרות, ואף מעבר

אלעזר שטרן:  ומנגד אלו הנקראים 'בוגרי החינוך החרדי' שכיום הם לא חרדים, אלא יצאו בשאלה

אלעזר שטרן:  אלו ה-13,000

אלעזר שטרן:  האם זה ברור?     

אלעזר שטרן: אולי

אלעזר שטרן:  אבל לגבי ה-1,200 גם הם רק מתוך אותו מגזר?     

תא"ל שי טייב: 1,200 עד 1,700 הם מתוך ה-13,000

תא"ל שי טייב:  בתוכם יכול להיות שיש בוגר חינוך חרדי, שהוא כבר לא חרדי היום, או שהוא - - -         

אלעזר שטרן: הבנתי

אלעזר שטרן:  אין לכם בוגרי חינוך לא חרדי שמשרתים ביחידות חרדיות? אתם לא סופרים אותם בתוך ה-1,200?     

תא"ל שי טייב: לא, את אלה לא

תא"ל שי טייב:  אתה מתכוון לציונים שמשרתים ב'נצח יהודה'? לא

תא"ל שי טייב:  אבל יכול להיות שיש בתוך ה-1,200 בחורים שלא מגדירים את עצמם לא חרדים ולא דתיים

אלעזר שטרן: בהגדרה, עד איזה גיל צריך ללכת למוסד חרדי כדי שיספרו אותך ככה?     

תא"ל שי טייב: שנתיים במוסד חרדי בין הגילאים 14 ל-18

תא"ל שי טייב:  זאת ההגדרה

אלעזר שטרן: כלומר, גם אם כבר עזבת בגיל 16 - - -      

תא"ל שי טייב: כן

אלעזר שטרן: אבל אם עזבת בגיל 15? לא תהיה בתוך זה?     

תא"ל שי טייב: אם לא השלמת שנתיים, כן

תא"ל שי טייב:  יכול להיות שלמדת 14-15, אז זה שנתיים

תא"ל שי טייב:  זאת ההגדרה

אלעזר שטרן: הבנתי

תא"ל שי טייב: לא אכנס לעניין של ההגדרות, אבל ארצה להגיד מילה על אלו המתגייסים על דעת עצמם אשר לא מגדירים עצמם כחרדים

תא"ל שי טייב:  כאשר אנו מזהים אותם, ניתן להם הטבות בסיום השירות שרלוונטיות אליהם

תא"ל שי טייב:  זאת אומרת לימודי ליבה וכו', או כל אחד לפי מצבו

תא"ל שי טייב:  צריך לדעת להסתכל על המגזר החרדי בצורה הנכונה משום שהם לא ככלל החיילים, הגיוס שלהם הוא לא מובן מאליו

אלעזר שטרן: נגיד שיש בחור חרדי שבגיל 15 עזב את הישיבה ובגיל 17 למד לימודים חיצוניים, השלמות לבגרות, למקצוע, לומד בתיכון אקסטרני, והוא כבר שנתיים-שלוש לא בעולם החרדי, הוא נספר אצלך?     

תא"ל שי טייב: 	כן

תא"ל שי טייב:  אם הוא למד שנתיים, כן

תא"ל שי טייב:  בוגר החינוך החרדי ולמד שנתיים הוא ייספר כחלק מהקבוצה של ה-13,000

תא"ל שי טייב:  הקבוצה הזו הולכת וגדלה

תא"ל שי טייב:  אני רוצה להגיד את זה, כי אם אפשר לחזור להתחלה של ה-13,000, ולהגיד 'בואו נוריד אותם מראש ואז נחשב'

תא"ל שי טייב:  לכן אני חושב שצריך להתייחס לקבוצה הזו - - -     

אלעזר שטרן: המספרים של המתגייסים שלא חרדים, אבל כן סופרים אותם - האם הם משמעותיים עד כדי כך שכדאי להתעכב על השאלה האם לא נכון להעלות את הגיל של שנתיים בישיבה מגיל 16 ולא מגיל 14?      

תא"ל שי טייב: תחדד לי את השאלה

אלעזר שטרן: כשאתה אומר 'מגיל 14', זאת אומרת שבגיל 16 הוא כבר מחוץ למוסדות

אלעזר שטרן:  כלומר לומד, עובד, וכו'

אלעזר שטרן:  אתה תספור אותו כחרדי? אני שואל, האם זה לא נכון להגיד שבין 16 ל-18 או 19 ואפילו 20, הוא היה שנתיים בישיבה

אלעזר שטרן:  כשאתה הולך כל כך אחורה, אז, האם אנחנו לא מרמים את עצמנו?     

תא"ל שי טייב: הבנתי, אנסה לתת תשובה

תא"ל שי טייב:  לא ניתחתי את זה, כי אני לא שואל את האדם מתי הוא עזב, אבל אני כן אגיד - - -         

אלעזר שטרן: אבל זה חלק מהעניין

תא"ל שי טייב: בסדר

תא"ל שי טייב:  גם אם הוא עזב את החברה החרדית, לא בהכרח שהדבר הזה הוא כמו שתיארת אותו עכשיו - יוצא ומבלה ועובד ותיכון אקסטרני וכו', זה רק חלק קטן מהם

תא"ל שי טייב:  לכן אני לא יודע לענות על השאלה הזו בצורה טובה

אלעזר שטרן: הדיון הזה לא בא לצאת מפה עם אמירה על מכסות, גם אם פעם היה דיון על מכסות, זה לא זה

אלעזר שטרן:  שזה יהיה ברור לכולם

אלעזר שטרן:  הדיון היום בא להבהיר מגמות

אלעזר שטרן:  איפה המגמות? מה אנחנו צריכים לעשות? הדיוקים האלו חשובים כדי שנוכל להבין האם יש סיכוי לתחושה של תובנות, שייכות, תפיסות עולם

אלעזר שטרן:  האם יש לזה תנועתיות לכיוון מסוים, או לא? זאת השאלה שלי, לא בהיבט המספרי

תא"ל שי טייב: אני רוצה להגדיר את המגמה הזו והתכוונתי להגיע אליה אחרי זה

אלעזר שטרן: אם התכוונת אז תמשיך

תא"ל שי טייב: אגיע תכף לאוכלוסייה הספציפית הזאת וכיצד אנחנו מתעסקים איתה

תא"ל שי טייב:  חשוב לי להדגיש שהם חלק מה-13,000

תא"ל שי טייב:  בעיניי היא צריכה לקבל התייחסות ייחודית, כי אם לא כך, לא רק שהשירות שלה יהיה יותר מורכב והפוטנציאל לא ימומש, אלא גם חלק גדול מהם לא יתגייס לצבא

תא"ל שי טייב:       דיברתי על הגיוון ועל הפוטנציאל האיכותי, אני מתקדם הלאה

תא"ל שי טייב:  כעת, כמה דברים בקשר למלחמה שדיברת עליה בפתיחה

תא"ל שי טייב:  אני חושב שהאוכלוסייה החרדית היא חלק בלתי נפרד

תא"ל שי טייב:  ראינו את זה בכל מיני אפיקים, במאמץ ההתגייסות הלאומי

תא"ל שי טייב:       כיום יש מגוון רחב של מסלולים, הרבה יותר מפותחים מאלו שהיו לפני 10 שנים, שהם יכולים להשתלב בהם – החל ממסלולים לא במדים, 'תכלית', 'קודקוד', 'הדסים' וכן הלאה

תא"ל שי טייב:  היו לנו גם נשים חרדיות שביקשו להתנדב במלחמה ולקחת חלק, לשם כך קיימים מסלולי התנדבות, בחצרים, בחיל האוויר,  וכמובן המסלולים שכולם מכירים: 'נצח', 'תומר', 'חץ', 'מסלולי השחק', כל הדברים האלה קיימים

תא"ל שי טייב:      התופעה המשמעותית ביותר שפגשנו במלחמה היא של האנשים בעלי הפטור שמבקשים לבוא ולתרום את חלקם

תא"ל שי טייב:  הפעולה הראשונה שעשינו היא ללכת על המסלול שנקרא "שלב ב" שכבר קיים

תא"ל שי טייב:  לדוגמא: בין 2019 ל-2023, עד המלחמה, גייסנו 500 אנשים לשלב ב'

תא"ל שי טייב:  בחודשיים האחרונים, מתחילת המלחמה, גייסנו 449 בשלב ב' בארבע טירונויות

תא"ל שי טייב:       הנתונים האלה משקפים את כמות האנשים, כי החרדים בעלי הפטור יכלו גם לבוא לפני כן אבל הם לא באו

תא"ל שי טייב:  בחודשיים וחצי עשינו בערך את אותה הכמות כמו בארבע השנים הקודמות

תא"ל שי טייב:       ודאי שזה מחייב אותנו גם להתארגנות, הרי יש שם אנשים גם בני 30 ו-40 שצריך להתחיל איתם מההתחלה – מהצו הראשון, ולפעמים עם פטורים שהיו להם

אלעזר שטרן: ואתה רוצה אותם?     

תא"ל שי טייב: ברור

תא"ל שי טייב:  בשביל לעשות ארבע טירונויות בקצב זמן של חודשיים ל-449 חיילים - - -          

אלעזר שטרן: אתכם זה מחייב, אני מבין

תא"ל שי טייב: צריך להתאים את המערכת, זה מה שרציתי להגיד

תא"ל שי טייב:  קודם כל יש לקלוט את הפניות

תא"ל שי טייב:  התחלנו את המלחמה בקליטת הפניות בדרך המסורתית והרגילה, שבה יש לפנות למנהלת חרדים ובאתר

תא"ל שי טייב:  לאחר שבועיים הכנסנו את עניין ניהול הפניות של גיוס החרדים לתוך המוקד של "מיטב", שיש לו יכולת מאוד משמעותית, כפי שאתה יודע

תא"ל שי טייב:  היום יש ב"מיטב" מוקד חרדים שעומד בסטנדרטים, יודעים לנווט את האנשים

תא"ל שי טייב:       עוד דוגמה, לוקח זמן לעשות תהליך גיוס וחיול

תא"ל שי טייב:  חלק מ-449 האנשים הגישו מועמדות לחיול תוך 24 שעות

תא"ל שי טייב:  זאת אומרת, המערכת נדרשה להתרגל לזה – לשים את הרופאים והקב"נים, לדעת לקלוט אותם בקצב מהיר, ולפתוח כמות לא-מבוטלת של טירונויות

אלעזר שטרן: שי, בעוד חודשיים וחצי-שלושה, ה-449 אנשים, אתה יכול לחלק את זה על פני השבוע או החודש הראשון?  וגם להסתכל על החודשיים האחרונים?     

תא"ל שי טייב: כן

תא"ל שי טייב:  אגיד לך במדויק

תא"ל שי טייב:  בפעימה הראשונה, כמעט בשבוע הראשון של המלחמה, היו 24 חיילים שגייסנו לתפקידים שלא מצריכים טירונות, תפקידים מקצועיים

תא"ל שי טייב:  קראנו לזה "שלב ג"

תא"ל שי טייב:  ב-23 באוקטובר גייסנו 107 חיילים

אלעזר שטרן: רגע, סליחה

אלעזר שטרן:  זאת לא השאלה שלי

אלעזר שטרן:  אתה נותן לי תשובה על הגיוס אך אני שואל על הפניות

אלעזר שטרן:  האם יכול להיות מישהו שהגיש פנייה לפני חודש וחצי, ונתנו התייצבות לטירונות בעוד שבוע

אלעזר שטרן:  האם הפניות בהתחלה עלו? האם עכשיו אתה מזהה את אותה מגמה בחודש האחרון, או שזה נשאר שם?      

תא"ל שי טייב: אני מזהה גל מאוד גדול של מעל 2,000 פניות בהתחלה

תא"ל שי טייב:  זה סדר הגודל בשלושת השבועות הראשונים, ומאז הצטברו

תא"ל שי טייב:  נכון להיום, יש לנו 4,000 מתעניינים שמתוכם 3,450 כבר נרשמו

תא"ל שי טייב:  כלומר היה גל גדול, ובאופן טבעי אחרי זה הייתה ירידה

תא"ל שי טייב:  אבל מאז הגל הראשון נוספו עוד כמעט 1,500 אנשים

תא"ל שי טייב:  לא כולם רלוונטיים, אבל זה הקצב פחות או יותר

תא"ל שי טייב:  זה הנושא המרכזי שבא לידי ביטוי

תא"ל שי טייב:  תכף אגיד גם איפה הם השתבצו

תא"ל שי טייב:  הדבר הבא הוא האתגר המשמעותי ביותר בשבילנו בגיוס החרדים, מסלולי הצעירים

תא"ל שי טייב:  אני שם את העניין הזה של "שלב ב" בצד - - -     

אלעזר שטרן: טירונות שלהם זה שבועיים

תא"ל שי טייב: 10 ימים, כן

תא"ל שי טייב:  נוהל טירונות מקוצר בשל המלחמה

תא"ל שי טייב:  קבענו טירונות מוסמכים 02 שכולם משתבצים דרך הזרועות, באופן קטגורי, לתפקידי מילואים כדי שהם יחוו מה זה להיות חייל מילואים

תא"ל שי טייב:  יש כאלה שנשארו לפרק ארוך ויש כאלה שעשו פרק קצר, לפי הצורך שהיחידה קבעה

תא"ל שי טייב:     נקודה חשובה בהקשר הזה שגם הזכרתי קודם, אנחנו רוצים לראות כמה שיותר חיילים צעירים ובשירות ארוך, אפילו בקרבי

תא"ל שי טייב:  זה האתגר המשמעותי שיש לנו

תא"ל שי טייב:  כמה חרדים גויסו לקרבי מתחילת המלחמה? קודם כל, היה גיוס קרבי רגיל כלל-צה"לי בנובמבר, שהיה גיוס מצוין

תא"ל שי טייב:  גיוס החרדים הוא ב-31 בדצמבר, נראה אותו בעוד שבועיים

תא"ל שי טייב:  גיוס חרדים תמיד התנהל ברגע האחרון בגלל שזה לא תהליך סדור או שיבוץ חזוי

תא"ל שי טייב:  אני מעריך שהוא יהיה מלא לגמרי, אך לא כמות מדי

תא"ל שי טייב:  עם זאת, אני רואה שיש יותר מוטיבציה בחלק מהיחידות, בעיקר באלה שנחשפו ללחימה בעזה

תא"ל שי טייב:  הדוגמא הכי טובה היא פלוגת 'תומר' של גבעתי, ופלוגת 'חץ' שנלחמת בעזה, החטיבות האלו נחשפו ללחימה ואפילו ספגו נפגעים

תא"ל שי טייב:  כלומר, מה שדוחף את המוטיבציה זה איפה שיש חיכוך מבצעי

תא"ל שי טייב:  לכן יש ביקוש גדול ל'תומר'

אלעזר שטרן: אתם לא מסתכלים על 'נצח יהודה' ושואלים למה הם לא שם?     

תא"ל שי טייב: תראה, המלחמה תפסה את גדוד 'נצח יהודה' בקו שהם היו בו בצפון, ברמת הגולן

תא"ל שי טייב:  יש להם רצון מאוד גדול להצטרף ללחימה בעזה, לא רק בשל עידוד הגיוס, אלא כי כל חייל קרבי וכל מג"ד קרבי רוצה להצטרף ללחימה

תא"ל שי טייב:  מן הסתם שהדבר הזה משפיע על הגיוס

תא"ל שי טייב:  הנושא עלה מהרבה מאוד יחידות מילואים שגויסו ולא רוצים להשתחרר בלי לעשות משהו

תא"ל שי טייב:       אני משאיר את השאלה המבצעית לגורמים הרלוונטיים

תא"ל שי טייב:  אם המצב היה ש'נצח' היה בגזרה ו'תומר' בצפון, כנראה שזה היה משפיע על הגיוס

תא"ל שי טייב:  המציאות משפיעה על כך שבגיוס נובמבר היחידות בעזה, שהיה להן ביקוש רב יותר, הן אלו שיש בהן חיכוך מבצעי משמעותי

אלעזר שטרן: זה תמיד היה ככה

אלעזר שטרן:  מה שאני שואל, בגלל שאתה קשרת בין המוטיבציה לבין החיכוך - - -     

תא"ל שי טייב: לא אני קשרתי, זאת המציאות

תא"ל שי טייב:  רק תיארתי אותה

אלעזר שטרן:  כן, ואנחנו גם מכירים את זה

אלעזר שטרן:  השאלה, האם אתם בתכנון כוח-האדם ומסתכלים נניח על 'נצח יהודה'  רוצים להעלות לאוסף היחידות, אנחנו חודשיים וחצי בתוך הלחימה, הרי יחידות גם מרעננות יחידות, וגם יחידות מילואים, שהיו להן כשירויות יותר נמוכות, כבר נכנסו ללחימה

אלעזר שטרן:  אזכיר שגם חטיבת 623 לשעבר, אבל היא התחילה באימונים ברמת הגולן לשבוע-שבועיים עד שירדו למטה

משה טור פז: כפיר כרגע בלחימה

אלעזר שטרן: כפיר בלחימה, זה מה שאני אומר

אלעזר שטרן:  המחשבות האלו, שמילואימניקים יבואו לרמת הגולן ויתפסו את הקו ו'נצח יהודה' ילכו לאימונים ברמת הגולן, כמו שהתאמנו 623 בלחימה, וייכנסו אחרי זה ללחימה בעזה

תא"ל שי טייב: הדבר הזה מעסיק את הגדוד

תא"ל שי טייב:  ברמה שלי, לא הלכנו לאגף המבצעים ואמרנו להם להזיז גדודים כי זה מה שמסתדר או ישפיע על המוטיבציה

תא"ל שי טייב:  לא עסקתי בעניין ברמה של הזזת הגדודים

אלעזר שטרן: אני חושב שלצערנו או לשמחתנו, יש מקום לכולם

אלעזר שטרן:  אם זה חודשיים וחצי - - -     

תא"ל שי טייב: בסדר, אבל אני משאיר את זה למי שזה התפקיד שלו

תא"ל שי טייב:  המשימה היא להפוך את גדודי 'נצח יהודה', 'תומר' ו'חץ' להכי קרביים שיש

תא"ל שי טייב:  ולאחר מכן, המציאות תכריע אם תגיע העת שלהם להיכנס לפעילות מבצעית עצימה בשנה הקרובה לפחות

אלעזר שטרן: שי, אני חולק עליך

אלעזר שטרן:  לדעתי, אתה צריך להגיד את זה לאגף המבצעים

אלעזר שטרן:  צריך לדעת האם יש להם אינטרס שיהיו יותר יחידות חרדיות לוחמות

אלעזר שטרן:  האם אפשר לאמן ולהכין אותן, אך לא על חשבון השגת המשימה

אלעזר שטרן:  יש אינטרס להגדיל את כוח האדם הלוחם שלנו

אלעזר שטרן:  האם חלק מהכלים שיעזרו לנו להגדיר זאת בתחום האוכלוסייה החרדית זה לשים אותה בתוך החיכוך? אם אתם חושבים שהם לא יצליחו, זה דבר אחד - - -     

תא"ל שי טייב: זה לא מה שאמרתי

אלעזר שטרן: הם צריכים לדעת את זה

תא"ל שי טייב: קיבלתי את ההערה

תא"ל שי טייב:       הדבר הבא שאנחנו עוסקים בו באופן משמעותי – לחזק את התיאום והשיתוף עם בעלי העניין, ולמעשה את המנגנונים

תא"ל שי טייב:  נתתי את הדוגמה של "מיטב", אבל זה לא רק שם

תא"ל שי טייב:  חידשנו את שיתופי הפעולה עם מוסדות ומרכזי צעירים וכדומה, שהתנוונו בתקופה האחרונה ויש הרבה בעלי עניין שרוצים לתרום

תא"ל שי טייב:   נפגשתי פעמים רבות בחודשים האחרונים עם חלק מהאנשים שכאן

תא"ל שי טייב:  מבחינתי, המשימה היא לייצר פלטפורמות שיאפשרו את קידום האירוע ושילוב מוצלח

תא"ל שי טייב:  אדבר על כמה עקרונות לשילוב ועל לאן פנינו מועדות

תא"ל שי טייב:       שירות החרדים הוא שירות אפקטיבי, משמעותי ונדרש מבחינתנו

תא"ל שי טייב:  אנו לא עושים זאת רק בשביל למלא מכסות

תא"ל שי טייב:  צה"ל הוא אתגר לחלק מהפרטים, ומן הסתם הזדמנות גדולה עבור כל אחד מהם

תא"ל שי טייב:  זה קשור בגיוון של האוכלוסייה

תא"ל שי טייב:  המשימה ששמנו לעצמנו בתוך צה"ל זה לשמור על שלושה דברים מרכזיים

תא"ל שי טייב:  הראשון, הוא שבכל מקום יהיה מענה לחרדים

תא"ל שי טייב:  כלומר במקום שהכרזנו שהמסגרת בו היא חרדית-יהודית, תישמר שם התרבות הרלוונטית, וכל אחד שיצא משם יכול להבטיח לעצמו שיצא כמו שנכנס

תא"ל שי טייב:  השני, הוא עבודה משמעותית עם הפיקוד מלמטה, משום שהמפקדים בסוף קובעים תוצאה

תא"ל שי טייב:  מי שמעורב בעניין הזה באופן משמעותי הם ראש אכ"א ומפקד זרוע היבשה – הייתי אצלו לפחות שלוש פעמים בחודש האחרון, כדי שהדבר יקבל פסים של פיקוד אדוק יותר ויעמוד במדיניות

תא"ל שי טייב:  הנקודה השלישית, 'תתחייב למה שאתה יכול ותעמוד מאחורי מה שאתה מתחייב'

תא"ל שי טייב:  צריך להגיד שכמו כל דבר בצבא, יש מקומות שאתה קובע את המדיניות ויש דברים שבסופו של דבר אתה מגלה את הפערים

תא"ל שי טייב:  ברור לנו שבמקרה הזה, לפעמים יכול להיווצר נזק משמעותי

תא"ל שי טייב:      דיברתי על יצירת מגע עם שטח רלוונטי, על שיתופי הפעולה ועל גמישות והתאמות

תא"ל שי טייב:  אני רוצה לתת דוגמא אחת – ראינו שיש הרבה חרדים שהולכים ליחידות רגילות, אבל הם רוצים להיות בצנחנים או בגולני

תא"ל שי טייב:  אם הם יודעים להסתדר אז כמובן שהדבר מתאפשר והם לא צריכים לשאול אותנו

תא"ל שי טייב:  ועם זאת, יש כאלה שרוצים ללכת לגולני, אבל אין יעד בגולני, אז נתנו להם מדרגת אמצע

תא"ל שי טייב:  למשל, שילבנו בפעם הראשונה, במחזור האחרון, חיילים חרדים במחלקת בני"ש, זאת לא יחידה חרדית עם כל התנאים, אבל זה מאפשר להם למצוא את מקומם

תא"ל שי טייב:       יש עוד רעיונות בהקשר הזה אך הם צריכים להתבשל

תא"ל שי טייב:  איך נוכל לאפשר ליותר אנשים שרוצים לשמור על רמת חרדיות או דתיות בתוך הצבא

תא"ל שי טייב:  לדעתי שם קיים הפוטנציאל הכי משמעותי לשילוב חרדים ואלה שאין להם עדיין את הביטחון להיכנס לתוך הצבא

תא"ל שי טייב:       לעניין ההתמקדות בצעירים, זה להמשיך עם שלב ב'

תא"ל שי טייב:  בהמשך ל-449 שדיברתי עליהם קודם, יש לנו כרגע עוד 84 מחוילים שממתינים ומוכנים ועברו את כל התהליכים

תא"ל שי טייב:  בחודש ינואר אנחנו אמורים לפתוח טירונות, ובסוף דצמבר, ככל הנראה, טירונות 03 נוספת לכאלה שרוצים בעיקר בערים חרדיות, שם אין פוטנציאל ללוחמים ולכיתות כוננות והם צריכים רמת כשירות קצת יותר גבוהה

תא"ל שי טייב:  נכון לאתמול אנחנו כנראה הולכים לעשות את זה בסוף דצמבר

תא"ל שי טייב:  אני מעריך שכל מה שאמרתי קודם בקשר לפוטנציאל, וכבר חלק גייסנו- - -         

אלעזר שטרן: האם לחרדים ששירתו ושוחררו, או אלו שלא משובצים, יש להם עדיפות אם ירצו להיות בכיתת כוננות?     

תא"ל שי טייב: כל כיתות הכוננות שנבנו במלחמה, במסגרת חיזוק כיתות הכוננות הקיימות בפיקודים המרחביים, נבנו על בסיס פוטנציאל של החיילים ששוחררו או קיבלו פטור מהצבא והעברנו אותם לפיקוד העורף

תא"ל שי טייב:  כלומר, אם יש חרדי עם פוטנציאל לשרת במילואים, נשים אותו בכיתת הכוננות, ובמידת הצורך הוא ילך ליחידה, אם יצטרכו אותו שם

תא"ל שי טייב:  זאת הצורה בה בנינו את המודל

קריאה: 	איזה רובאי צריך בשביל זה?      

תא"ל שי טייב: תלוי בהגדרת בעל התפקיד או המפקד

תא"ל שי טייב:  יש כאלה מול "מיטב" והמיקום, מסתפקים ברובאות 02, ברמת העיקרון, רובאות 03

תא"ל שי טייב:  לכן אנחנו פותחים לחרדים באלעד, ביתר-עילית, מודיעין

קריאה: כל אלו שעשו עכשיו 02 הם בלי פוטנציאל?     

תא"ל שי טייב:  לא אמרתי שהם בלי פוטנציאל

תא"ל שי טייב:  אמרתי שהמפקד במקום צריך לאשר אותם באופן ייחודי

תא"ל שי טייב:  הם לא על המסלול הירוק

תא"ל שי טייב:  יש כאלה שנשלחו לכיתות כוננות, יש כאלה שאושרו

תא"ל שי טייב:  זה לגבי שלב ב'

תא"ל שי טייב:  אני מעריך שנמשיך לעלות במספרים ולמצות את הפוטנציאל

תא"ל שי טייב:  כרגע, מתוך כל הפוטנציאל, יש כאלה שנרשמו ורצו אבל עכשיו לא מתאים להם

תא"ל שי טייב:  אני מעריך שהפוטנציאל יגיע ל-1,000 במסלול הזה

תא"ל שי טייב:  בנוסף לתרומה, לראות חיילים חרדים יהפוך יותר לגיטימי ברחובות

תא"ל שי טייב:      הדבר הבא, אנחנו נקים גדוד מילואים חרדי שני במסגרת - - - אשר יהיה יותר משמעותי

תא"ל שי טייב:  תחילת תהליך ההקמה בעוד כשבועיים, כעת הגדוד הראשון בתהליכי הקמה

תא"ל שי טייב:  מונו מפקדים וגם מג"ד

תא"ל שי טייב:  ככל שנקים יותר מסגרות, יהיה קל יותר לפזר את הנטל

תא"ל שי טייב:  יקומו כמה גדודים והגדוד החרדי השני יהיה אחד מהם

תא"ל שי טייב:  עכשיו הוקם הגדוד הראשון

אלעזר שטרן: ועיקר החיילים שיהיו שם?     

תא"ל שי טייב: מי שלא יודע, כיום יש גדוד חרדי אחד שנלחם במלחמה

תא"ל שי טייב:  במשך השנים, כיוון שלא הייתה פלטפורמה שנייה, רוב החרדים שהשתחררו מהמסגרות מצאו את עצמם במאגרים שלא עושים מילואים

תא"ל שי טייב:  במשך הרבה שנים התנהל שיח בנושא פתיחת גדוד שני, אבל לא היו משאבים

תא"ל שי טייב:  כיוון שצריך אותם עכשיו, הוחלט לפתוח במקביל מספר גדודים, כאשר רוב הפוטנציאל לגדוד החרדי יהיה מתוך אלו ששירתו במסלולים החרדי

תא"ל שי טייב:      הדבר השלישי הוא שכבר הוקמה מינהלת להעצמת המסלולים החרדיים בתוך זרוע היבשה על שלושת מסלוליה

תא"ל שי טייב:  צריך מינהלת משום שבראשה עומד המפקד, שהוא אלוף משנה במילואים והיה מח"ט שעסק בזה

תא"ל שי טייב:  הולך לעמוד מפקד בראשות הדבר הזה כדי שהוא ידע גם לעשות את הקשר כלפי מעלה אבל גם לתווך למפקדים את מה שנדרש

תא"ל שי טייב:       הדברים הבאים שלנגד עינינו הם הצעירים והרחבת מסלולים

תא"ל שי טייב:  אני סבור שהמספר 1,700 הוא מספר נמוך מדי

תא"ל שי טייב:  אך אם נעשה פעולות נכונות, נוכל להכפיל את פוטנציאל

תא"ל שי טייב:  גם כאן צריך הירתמות של האנשים שיבינו שצה"ל נותן את הפלטפורמה ואת המקום

תא"ל שי טייב:  בכמה זמן אני לא יודע, חלק מהדברים לוקחים הרבה זמן

אלעזר שטרן: אתה יכול להגיד פעולות? תן 3 פעולות כדי להגיע ל-3,000?     

תא"ל שי טייב: כן

תא"ל שי טייב:  פתיחת מסלולים שיש בהם שילוב תורה ולימודים עם שירות צבאי באופן משמעותי לאלו שנמצאים בישיבות ולא לומדים - - -     

אלעזר שטרן: אבל על זה אנחנו מדברים, זה קיים

תא"ל שי טייב: זה לא קיים בצורה כזו

תא"ל שי טייב:  פתיחת מסלול בסגנון של ישיבת הסדר חרדית שבה השנה הראשונה מוקדשת להמשך לימודי תורה והכנה לשירות

תא"ל שי טייב:  רוב ההסדר החרדי הוא עזר חרדי-טכנולוגי ובלימודים טכנולוגיים

תא"ל שי טייב:  אני מדבר על מסלולי הלחימה

תא"ל שי טייב:       הדבר השני – חזרנו לעסוק יחד עם רשויות מקומיות גדולות, איפה שיש פוטנציאל גבוה של חרדים שלא נמצא בישיבות וזקוק להכוון

תא"ל שי טייב:  כדי לעשות את זה צריך הכוונה ומשאבים

תא"ל שי טייב:  אני חושב שזה פוטנציאל שני

תא"ל שי טייב:  הדבר השלישי – תרבות מדיניות ופיקוד

תא"ל שי טייב:  יש מסלולים שיש מאחוריהם הבטחה, שגם ממומשת בצורה משמעותית

תא"ל שי טייב:  אלו שלושת הדברים המרכזיים שצריך

תא"ל שי טייב:       לא נגעתי בסוגיית שלב ב' משום שזאת אוכלוסייה של גילי פטור, והיא טובה וחשובה ומסייעת למאמץ, אבל היא לא המיקוד המרכזי

תא"ל שי טייב:  הדבר הרביעי חוזר לתחילת הדיון שלנו – עיסוק משמעותי בבוגרי החינוך החרדי שבאים למסלולים כלליים

תא"ל שי טייב:  יכול להיות אדם חרדי שלא רוצה להתגייס ליחידה חרדית, אדם שלא מגדיר את עצמו חרדי אבל הוא בא ממשפחה דתית, או אלו היוצאים בשאלה

תא"ל שי טייב:   בהקשר הזה יש שיתוף פעולה טוב מאוד עם המשרד לשוויון חברתי

תא"ל שי טייב:  בחודש פברואר או תחילת מרס יהיה קצין ייעודי במיטב שעוסק באוכלוסייה הזאת, כרגע אין אחד כזה בעל תפקיד ייעודי

תא"ל שי טייב:      החל משבוע שעבר יש לנו אינדיקציה שיודעת לזהות ולעקוב אחריהם ולעודד פניות, הרבה בזכות העמותות שעוסקות באוכלוסייה החרדית כמו 'יוצאים לשינוי', 'הלל' וכו'

תא"ל שי טייב:  אנחנו רוצים ליצור כתובת לאוכלוסייה הגדלה הזו, ורוצים לטפל בהם יותר טוב

תא"ל שי טייב:  כשהתייחסתי ליכולת להגדיל, התייחסתי כמובן לכל הספקטרום מתוך ה-13,000

תא"ל שי טייב:       עוד כמה מילים על שלב ב' בנושא התפקידים ועיקר האנשים שכיוונו אליהם

תא"ל שי טייב:  אנחנו עושים מסלולי נהיגה עם מרכזי הכוון לאנשים בעלי רישיון נהיגה

תא"ל שי טייב:  עיקר הדברים שעשינו עד כה התמקדו בחובשים ובעובדים סוציאליים שעשינו להם הסבה, וכעת משמשים קב"נים יחד עם קרפ"ר, אלו שבפיקוד העורף, מהנדסי בניין וכל העוסקים בזיהוי חללים היו מאוד משמעותיים

תא"ל שי טייב:  המטרה שלנו הייתה לשבץ כמה שיותר אנשים בהתאם לצורכי הצבא, אבל גם כמה שיותר בהתאם לכישורים שלהם

תא"ל שי טייב:  למשל, הבוגרים של המסלולים הקודמים היו מאוד משמעותיים בשבועות הראשונים של המלחמה

תא"ל שי טייב:        היו אלפי פניות ולאחר המיקוד רק כמה מתוכן רלוונטיות מבחינת הגיל והמצב הרפואי, אלו בערך 850-900 אנשים, ואנחנו רוצים למצות את כולם

תא"ל שי טייב:  בגלל זה המספר שאמרתי יחסית נמוך, יכול להיות שיצטרפו עוד אנשים

תא"ל שי טייב:       לסיכום, יש יחידות שצריכים לאייש במסגרות מבצעיות

תא"ל שי טייב:  היעד הראשון הוא להרחיב מסלולים ולגייס צעירים

תא"ל שי טייב:  עלינו לעמוד בסטנדרט שהתחייבנו, אך לא כל ההתחייבויות יהיו שוות כי יש אנשים מאוד שונים בתוך קבוצת האוכלוסייה החרדית שצריך לתת להם שירות משמעותי, שעונה על צורכי צה"ל וגם לייצר להם שער יציאה איכותי לעתיד

תא"ל שי טייב:  תודה

משה טור פז: אדוני היו"ר, אני צריך לצאת

משה טור פז:  אשמח לומר כמה מילים ואחזור

אלעזר שטרן: טוב, אם זה קצר, בסדר

משה טור פז: קודם כל, הנושא חשוב מאוד

משה טור פז:  תודה לכם על הבאת הדברים

משה טור פז:  אתייחס לארבע הנקודות – בעיניי יש כאן 'שולחן רעוע' של גיוס חרדים לצה"ל והוא עומד על ארבע רגליים

משה טור פז:  המצב שתיארת הוא לא טוב, גם באופן מוחלט וגם ביחס למה שהיה בעבר

משה טור פז:  כלומר, היו תקופות יותר טובות של גיוס חרדים לצה"ל

משה טור פז:  צריך לשאול למה, כדי ללמוד על הצבת היעד השאפתני של הכפלת החרדים לעומת המצב הקיים

משה טור פז:  על מנת להגיע לשם, צריך להבין על מה זה עומד, ובעיקר מה עשינו לא טוב בזמן האחרון

משה טור פז:  יש כאן היבט פוליטי, ואני מניח אותו רגע בצד

משה טור פז:       ההיבט החברתי הוא עוד יותר מורכב והכי חשוב

משה טור פז:  הלגיטימציה, הקבלה החברתית

משה טור פז:  הסיבה שהציונות הדתית מתגייסת נובעת מהנורמות של הציונות הדתית, זה מה שהקהילה והחברה רצתה מהילדים שלה

משה טור פז:  אני ניהלתי את התיכון הראשון בארץ לגיוס לצה"ל

משה טור פז:  זה לא היה בזכותי כמנהל בית ספר, למרות שהייתי מג"ד ועזבתי אותו ל-100 יום בשנה

משה טור פז:  דווקא באלה אני לא אגע כי הם בשדות קצת יותר אמורפיים

משה טור פז:       שני דברים מהותיים שאפשר לעשות יותר טוב – היו זמנים בצה"ל שבהם היחידות רצו והתאמצו יותר ואף הצליחו לטפל בעניין החרדים

משה טור פז:  זה בולט במיוחד ביחידות שהן לא לגמרי חרדיות, קרי, לא ב'נצח'

משה טור פז:       ככה זה בצה"ל, כאשר רוח המפקד נושבת והוא רוצה את החרדים, הוא מתאמץ לקלוט אותם ועושה עבודה כדי לכבד את אורח החיים שלהם, זה מצליח

משה טור פז:  בכוונה לא אנקוב בשמות, כדי לכבד את האנשים, אבל אלו מפקדים בכירים בצה"ל

משה טור פז:  צה"ל צריך להתאמץ יותר בקליטת החרדים בצורה טובה יותר, בעיקר בתפקידי הלוחמה, והוא עשה את זה עד לא מזמן

משה טור פז:      כעת לנושא העבודה האזרחית

משה טור פז:  לדעתי יושבים פה בערך כל השחקנים הרלוונטיים, והם המפתח

משה טור פז:  יש משפט שאומר "אין הבור מתמלא מחולייתו" ו"אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים"

משה טור פז:  צה"ל לא יודע לגייס לעצמו חרדים, הוא חייב את העולם האזרחי – את העמותות, את האנשים שעוסקים בזה

משה טור פז:  הסיבה היא נורא פשוטה, כאשר אדם מגיע על מדים, גם למדרגות של הישיבה, אף אחד לא יתייחס אליו

משה טור פז:  אבל כשחרדי מגיע לגייס חרדים, יש לזה סיכוי

משה טור פז:  ככה זה עובד ב'נצח' וגם במקומות אחרים

משה טור פז:  לכן, בעיניי, המפתח הוא העולם האזרחי

משה טור פז:  אלו שתי הרגליים שתלויות בנו

משה טור פז:  אם צה"ל ירצה ויעבוד כדי לגייס חרדים, ואם יהיה עולם אזרחי של חרדים שפועלים לגייס חרדים, אפשר להגיע ליעד השאפתני שהוצג

משה טור פז:       אם מסתכלים על זה בעשירונים, היום אנחנו נוגעים בעשירון התחתון סוציולוגית-חרדית ומגרדים את השני

משה טור פז:  בשנים טובות הגענו לשני העשירונים התחתונים וגם נכנסנו לשלישי

משה טור פז:  אנחנו יכולים להגיע לעשירון השני והשלישי ואולי גם לרביעי

משה טור פז:  זה כרגע היעד וגם המשמעות של דבריך

משה טור פז:  כלומר כדי שזה יקרה, נדרש העולם האזרחי

משה טור פז:  תודה

אלעזר שטרן: תודה

אלעזר שטרן:  ד"ר יעל, בבקשה

ד"ר יעל יצחקי-בראון: יש את המצגת שהכנתי

אלעזר שטרן: כן, אני מכיר אותה, אבל את בנויה להציג אותה שם, לא?     

ד"ר יעל יצחקי-בראון: הוא אמר לי שלא

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  יש לי את המחשב ואת המצגת, איך שאתם רוצים

אלעזר שטרן: אז אם זה ייקח זמן - - - טוב אז אני מציע שיראו את זה

ד"ר יעל יצחקי-בראון: אין לי בעיה

אלעזר שטרן: את רוצה לדבר בלי המצגת? אין בעיה עם זה

ד"ר יעל יצחקי-בראון: לא, אני רוצה לדבר על זה עם המצגת - - -     

אלעזר שטרן: אז חבל שלא, אז אנחנו נעבור הלאה

אלעזר שטרן:  נלך לשירות הלאומי, בבקשה

ראובן פינסקי: צוהריים טובים לכולם

ראובן פינסקי:  בראשית הדברים, לשי ולי הייתה פגישה הבוקר, אנחנו חושבים כמו שאדוני היו"ר אמר בהתחלה – יש היררכיה מאוד ברורה

ראובן פינסקי:  קודם כל היעד המרכזי הוא גיוס חרדים לצה"ל

ראובן פינסקי:  כיוון שאנחנו יודעים שיש הרבה מאוד שלא מתגייסים, הוקם גם השירות האזרחי, וכל מי שצה"ל מאשר אותו ומפנה אלינו יכול היום  להצטרף לשירות האזרחי, אמנם תחת המון מגבלות שעליהן אדבר בהמשך כי הן מגבילות את יכולת הביצוע שלנו

ראובן פינסקי:       בשנים האחרונות עשינו שינוי מדיניות מאוד גדול בשירות האזרחי של החרדים

ראובן פינסקי:  בשירות האזרחי בנינו תוכניות אסטרטגית שמתייחסת לאוכלוסיות השונות בצורה שונה, וכיום אנו רואים שיא של כל הזמנים בשירות לאומי-אזרחי

ראובן פינסקי:  עברנו את ה-19,000 מתנדבות ומתנדבים

ראובן פינסקי:  בחברה הערבית עברנו את ה-5,500 מתנדבים

ראובן פינסקי:  אלו מספרים שלא ראינו בעבר וזה משמח מאוד

ראובן פינסקי:       השינוי המרכזי הוא בהסתכלות על שלושה ערכים משמעותיים בשירות

ראובן פינסקי:  ראשית, מה שהמדינה צריכה בהסתכלות מאוד רחבה

ראובן פינסקי:  שנית, מה המתנדבים צריכים

ראובן פינסקי:  שלישית, מה עולם התעסוקה העתידי צריך

ראובן פינסקי:  בעצם אנחנו מנסים להסתכל על איך השירות האזרחי יכול לסייע למקרו-מדיניות של המדינה שנוגעת בכל אחת מהאוכלוסיות המדוברות

ראובן פינסקי:  יש לנו ארבע אוכלוסיות מרכזיות, היהודית הכללית, החרדית, הערבית והדרוזית, וחברות מיוחדות שהשירות הלאומי משמש כמעין תוכניות שיקום עבורן

ראובן פינסקי:  אך כמובן שכל השירותים תמיד יהיו מוטים לתועלת הציבורית

ראובן פינסקי:      אנחנו גדלים בצורה מאוד איטית, גם בחברה החרדית

ראובן פינסקי:  יש לנו הרבה שינויי חקיקה שהיו על השולחן, וגם אם אנחנו רוצים לעשות עכשיו שלב ב' מקוצר או שלב ג' מוארך, זה לא בסמכותנו

ראובן פינסקי:  כל דבר שאנחנו עושים מותנה בחקיקה ראשית, זאת לא החלטה של השירות הלאומי בהקשרים האלה

ראובן פינסקי:       לומר רק עוד דבר אחד לפני הנתונים, בעת המלחמה הפעלנו חמ"ל לאומי, גם הוא מפולח לפי מגזרים

ראובן פינסקי:  בחברה הערבית בעיקר סיוע בקהילה - - -     

אלעזר שטרן: לא, אין לנו זמן

אלעזר שטרן:  עזוב את החברה הערבית והדרוזית, לא התכנסנו על זה

ראובן פינסקי: 	אני מבין

ראובן פינסקי:  גם בחברה החרדית נכנסו תקני-צל כך שגם אם היו תקנים שהיו סגורים, כולם התנדבו כל העת

ראובן פינסקי:  בשבוע השני לאחר הלחימה, התכנסנו לראות כיצד אנחנו מרחיבים, ולשם כך עשינו שני קמפיינים

ראובן פינסקי:  הראשון, סדרת תפקידים חדשה בשב"כ

ראובן פינסקי:  חרדים שישרתו במערכות המודיעין של השב"כ בתחומים שדורשים הסמכה יחסית קצרה

ראובן פינסקי:  השני, הרחבה של התוכניות בתוך הגופים הביטחוניים וגם בשירות האזרחי, כאשר השירות הביטחוני מקבל תעדוף, לאחר מכן השירות החברתי, ורק אז השירות החברתי המפוצל

ראובן פינסקי:   	 לגבי הרצונות ופוטנציאל ההתגייסות – פרסמנו את התוכנית של השב"כ, קיבלנו כ-1,500 פניות משתי התוכניות, אבל העיקרי היה השב"כ

ראובן פינסקי:  1,500 פניות תורגמו, בחלקן, לכאלה שכבר התחילו את השירות בשב"כ, ועוד תוספות בגופים הביטחוניים

ראובן פינסקי:  חשוב לומר, מתוך ה-1,500 רק כ-345 זכאים

ראובן פינסקי:  לא כי תחומי הזכאות גבוהים, אלא כי יש מגבלה עד גיל 28

ראובן פינסקי:  בנוסף יש את מגבלת הפטור, כלומר מי שקיבל פטור שהוא לא פטור גיל, לא יכול להצטרף לשירות האזרחי

ראובן פינסקי:  דבר זה נקבע כדי שאנשים לא יוציאו פטור נפשי ואז יתגייסו לשירות האזרחי

ראובן פינסקי:  יחד עם זאת, אני מכיר אישית חלק גדול מהמתגייסים בשלב ב', אלו גילים מבוגרים יותר מ-28 ברובם

ראובן פינסקי:  כאמור, האנשים שנכנסו לשב"כ כבר התחילו ובחודשים הקרובים תהיה 'תוכנית מעלות מספר 5'

ראובן פינסקי:  זוהי תוכנית משרתים במשרות טכנולוגיות בתוך הגופים הביטחוניים

ראובן פינסקי:       באופן כללי בתקופה הזאת אנחנו שמים דגש רב על הגדלת הגיוסים לתחומים הביטחוניים

ראובן פינסקי:  עם זאת, יש הרבה מגבלות בתוך הגופים הביטחוניים ואנחנו נמצאים בחסם גדול בגיוס החרדים

ראובן פינסקי:  בחקיקה שנידונה כאן מספר פעמים, הצענו להכניס גם מסלול ציבורי-תעסוקתי, כלומר שירות משמעותי במקומות ציבוריים

ראובן פינסקי:  אף על פי שלגופים הביטחוניים יש יכולת מסוימת לקלוט תפקידים מעבר לסיירים ברחובות העיר, למשל כבאות, זה לא אפשרי לגיוס חרדים, בגלל המשמרות הארוכות והמשמרות בשבתות

ראובן פינסקי:       דבר זה מתקשר למחקר שהתבצע ב"מכון הישראלי לדמוקרטיה", ובו הממצא היה שיש להגביר את השירות בתוך המתחם הציבורי, ששם אנו רוצים להגביר גיוס

ראובן פינסקי:  בצורה זו השירות יהיה הרבה יותר מועיל וגם ייתן כישורי עבודה

ראובן פינסקי:  כיום, המשרתים במשרדים ממשלתיים או בעמותה זניחה, מקבלים את אותם התנאים ואת אותו השירות – זה לא מסייע לנו

ראובן פינסקי:       עוד שני דברים משמעותיים – עכשיו עמלים עם צוות המשרד לביטחון פנים ועם צוותי המשטרה למצוא תפקידים נוספים שאפשר לגייס אליהם חרדים לשירות אזרחי, משום שיש התעוררות ולא היה לנו אף פעם כזה מספר של פונים, חבל שאנחנו לא יכולים לפגוש את הרצונות שלהם

ראובן פינסקי:  היום יש  1,325 משרתים סך הכול

ראובן פינסקי:  למשל במשטרה, החודש הגענו למספר שיא עצוב של 104 משרתים

אלעזר שטרן: באיזה גילים ההתעוררות בעיקר?     

ראובן פינסקי: אני מדבר באופן כללי על התעוררות

ראובן פינסקי:  אף פעם לא פרסמנו קמפיין לתפקיד בשב"כ שיש בו 20 משרות ונרשמו 1,500

ראובן פינסקי:       לגבי הגילים שפנו, יש הרבה מעל גיל הפטור ומעל גיל השירות, שהוא 28, והם לא יכלו להתגייס

ראובן פינסקי:  לעומת זאת, בשלב ב' אפשר להתגייס גם בגילים מבוגרים יותר

ראובן פינסקי:  אנחנו מחפשים משימות נוספות ואנחנו מתקדמים, למשל גדלים במד"א ובאיחוד ההצלה

ראובן פינסקי:  אבל הגופים הביטחוניים נמצאים בראש סדר העדיפויות

אלעזר שטרן: תודה

אלעזר שטרן:  אנחנו קצרים בזמן

אלעזר שטרן:  אני רוצה להגיד משהו שהוא גם חלק מהסיכום

אלעזר שטרן:  אמרת שקשה לך להתמודד במקומות שנותנים את אותם התנאים בכסף

אלעזר שטרן:  אני רוצה להגיד לכל המשתתפים בדיון הזה, לי יש בעיה עם הקרדיט ולא רק עם הכסף, שמשווה לשירות צבאי קרבי

אלעזר שטרן:  אנחנו צריכים להיזהר מאוד, שאנחנו לא נעלה על נס את מי שבא לשלב ב' בגיל 38 או לשירות לאומי-אזרחי בגיל 28, שקבוצות לא יסמנו וי על 'הנה אנחנו משתתפים'

אלעזר שטרן:  זאת סכנה גדולה ולא מעודדת

אלעזר שטרן:  נכון שבסוף אנחנו חושבים על ילד שיגיד "אבא שלי חייל", גם אם זה שלב ב' בגיל 41

אלעזר שטרן:  אולי יש בזה משהו, אבל אני לא חושב ככה

אלעזר שטרן:  לדעתי פוטנציאל הנזק הרבה יותר גדול, כי יש את אלו שמגיעים לטירונות בגיל 35 רק כדי שיוכלו להגיד ששירתו בצה"ל

אלעזר שטרן:       בנוסף, אני לא חושב שאתגר גיוס החרדים צריך להיות אתגר של צה"ל

אלעזר שטרן:  בחברה הישראלית אחוזי המשרתים והמוטיבציה לשירות קרבי הם האתגר של מדינת ישראל

אלעזר שטרן:  נכון, צריך לעשות התאמות, אבל גם החרדים הם האתגר של מדינת ישראל ולא של צה"ל

אלעזר שטרן:  לא מעמידים את צה"ל על עמוד הקלון ואומרים לו 'גייסת רק 1,400', מי גייס 1,400? המדינה

אלעזר שטרן:  שיסתכלו על הדברים שעושים חברי-הכנסת והשרים כדי להגדיל את הגיוס, וגם בצה"ל צריכים להקפיד על זה

אלעזר שטרן:  לא להאשים את צה"ל בנוגע לאתגר גיוס החרדים

אלעזר שטרן:      ד"ר יעל, בבקשה

ד"ר יעל יצחקי-בראון: תודה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  אני רוצה לשתף אתכם במחקר שד"ר נחומי יפה מהחוג למדיניות ציבורית באוניברסיטת תל-אביב ואני מבית הספר לעבודה סוציאלית עשינו

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  למעשה מדובר במחקר - - -     

אלעזר שטרן: ד"ר יעל, סליחה שאני מפריע

אלעזר שטרן:  אני מבקש ב-3 דקות, בסדר?     (מוקרנת מצגת באולם)     

ד"ר יעל יצחקי-בראון: בסדר

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  עשינו את המחקר ביוני

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  למעשה, אותם האנשים שמתגייסים לצבא יוצאים מתוך קהילה וצריכים לחזור אליה אחר כך

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  לפני שהתחלנו את המחקר, בדקנו מה חושבים בחברה החרדית על בחורים שמתגייסים לצבא

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  התחלנו את המחקר עם גדוד 'נצח יהודה'

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  ניתן לראות כאן, גם מהבחורים עצמם שהתגייסו ומההורים שלהם, וגם אנשי מקצוע שמטפלים – מי שמתגייס לצבא נחשב לכישלון, ואפילו בשידוכים הם נהיו סוג ב', וזה דבר שחוזר על עצמו

ד"ר יעל יצחקי-בראון:    לפני המלחמה עשינו מחקר גם בקרב הצעירים עצמם, שאליהם לא אתייחס כאן, וגם בקרב הקהילה הרחבה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  השתמשנו בפאנל ובדקנו עד כמה הסטיגמה כלפי האנשים שמתגייסים לצבא היא חזקה בחברה החרדית ומה יכול להפחית את הסטיגמה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  כלומר, מה משפיע על הסטיגמה

אלעזר שטרן: סטיגמה טובה או רעה?     

ד"ר יעל יצחקי-בראון: בנינו את הסטיגמה מתוך דברים שאנשים אמרו, והיא לא טובה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  כלומר יהיו להם שידוכים סוג ב', לא יקבלו את הילדים שלהם למוסדות וכו'

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  במצגת אלו חלק מהפריטים שהיו בשאלון – בוגרי צבא חרדים ימצאו שידוך סוג ב', במשפחות עם ילד בצבא יש סיכוי שהשידוכים של שאר הילדים ייפגעו, הם  כישלונות שלא נחשבים לחלק מהותי מהקהילה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  כלומר, כאשר בחור חרדי צריך לקבל החלטה האם הוא מתגייס לצבא או לא, הוא יודע שברגע שהוא מתגייס לצבא, הוא שם על עצמו את התווית של 'כישלון'

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  אני לא מדברת על אלה שהם כבר נשואים וכבר יש להם ילדים ואיזשהו מקום ומעמד בתוך החברה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:      לאחר תחילת המלחמה פנינו שוב לאותם האנשים שענו על שאלון הסטיגמה, כי רצינו לראות אם היה שינוי בתשובותיהם וראינו שהסטיגמה ירדה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  כלומר, אותם האנשים שענו על השאלון לפני המלחמה ענו שוב על השאלון, וראינו ירידה מובהקת מבחינה סטטיסטית

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  בין הדברים שבדקנו, בדקנו פרקטיקה חשובה להבנה שנקראת 'התניית חיבה קהילתית'

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  כלומר, כיצד הקהילה מפעילה את הסטיגמה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  זה אומר שכשאותם האנשים שמפרים את הנורמה והולכים לצבא, הקהילה מתייחסת אליהם בצורה פחות נעימה, נותנת להם פחות הערכה ופחות תשומת לב

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  אם הוא לא לבוש כמו חרדי, אם הוא הולך עם עגיל באוזן, אם הוא לא לוקח חלק באירועים משפחתיים, אם אין לו תעסוקה, אם הוא מזלזל בכבוד ההורים וכדומה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:        בעקבות המלחמה ראינו ירידה מובהקת ביחס השלילי לאנשים שהתגייסו

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  בנוסף, בדקנו עד כמה תפיסת האנשים משפיעה על הסטיגמה של החברה החרדית כחברה עם נורמות מאוד מהודקות, וראינו שגם התפיסה הזו ירדה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  כלומר, אלה שחשבו שהחברה החרדית היא מאוד אדוקה, במהלך המלחמה חושבים שהיא פחות אדוקה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:       מתוך כל הדברים האלו, מה מביא לסטיגמה נמוכה יותר? אנחנו רואים שככל שהתניית החיבה הקהילתית השלילית יותר נמוכה, כך גם הסטיגמה תהיה נמוכה יותר

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  כלומר, הגודל מראה על מידת ההשפעה של כל גורם – מידת השמרנות, מידת הנורמות וגם ההכנסה משפיעה – ככל שהם מרוויחים יותר, כך תהיה להם סטיגמה נמוכה יותר, וכן ככל שהם מבוגרים יותר, כך גם הסטיגמה תהיה נמוכה יותר

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  דבר נוסף מעניין שרצינו לראות הוא אצל מי בחברה החרדית ניתן לראות את השינויים הגדולים ביותר בסטיגמה

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  אנחנו רואים שהשינוי הגדול ביותר של הסטיגמה, הירידה המשמעותית ביותר הייתה בקרב אלו המגדירים עצמם כשמרנים

ד"ר יעל יצחקי-בראון:       בשאלון המחקר שאלנו "האם אתה מכיר באופן אישי מישהו שהתגייס לצבא?" הסטיגמה ירדה בצורה המשמעותית ביותר בקרב אלו שלא מכירים

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  בנוסף, שאלנו שאלות של 'כן' ו'לא' שאחת מהן הייתה "האם חושבים שהאוכלוסייה החרדית צריכה למצוא דרך לתרום למאמץ המלחמתי?" בתשובות רואים שחב"ד נמצאים באחוזים הגבוהים ביותר והליטאים באחוזים הנמוכים ביותר

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  עוד שאלה, "האם בימים אלו גברים חרדים צריכים להתגייס לצבא?" חב"ד שוב נמצאים באחוזים הגבוהים יותר והליטאים באחוזים הנמוכים ביותר

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  בשאלה "האם בימים אלו גברים חרדים צריכים ללמוד תורה?" הליטאים הגבוהים ביותר וחב"ד הנמוכים ביותר

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  באיסוף כל המידע שהבאתי אנחנו רואים שבהחלט יש מגמת שינוי בסטיגמה, והיא אחד הדברים הכי משמעותיים

אלעזר שטרן: 	את אומרת שהסטיגמה פחתה  קצת?      

ד"ר יעל יצחקי-בראון: נכון

ד"ר יעל יצחקי-בראון:  אנחנו יכולים לראות בזה הזדמנות

אלעזר שטרן: תודה לך

אלעזר שטרן:  משרד הביטחון?     

דוד הגר: בתור איש עסקים, אני אוהב לדבר על מספרים, לא על מגמות

דוד הגר:  בשנת 2013-2012 המספרים של 'נצח' היו 250-270 לגיוס, זה היה הגדוד הכי גדול בצה"ל

דוד הגר:  ואז מישהו בצבא החליט שאם יפתחו את 'גבעתי' ואת 'חץ' זה יעלה את הגיוס

דוד הגר:       לצבא יש בעיה אחת גדולה, לא מתייעצים עם המקצוענים

דוד הגר:  שי נכנס לתפקיד רק עכשיו ואני מקווה שהוא יקשיב להמלצות שלי

דוד הגר:  שי יהיה רק שנתיים בתפקיד, והוא לא ידע מה שהוא לא יודע בהשוואה לצוריאל או אליי

דוד הגר:  אני 20 שנה באותו העסק, אני לא מדבר על העובדה שאני מושקע עשרות מיליונים, אלא על זה שאני מושקע אלפי שעות

אלעזר שטרן: דוד, סליחה רגע, אבל אנשים לא יבינו

אלעזר שטרן:  אמרת "בתור איש עסקים" ויחשבו שבאת לפה בתור איש עסקים

אלעזר שטרן:  לפרוטוקול, דוד אגר מלווה את 'נצח יהודה' ואת גיוס החרדים לצה"ל כבר למעלה מ-20 שנה

אלעזר שטרן:  כמו שהוא אמר, מושקע בשעות ובימים ובמיליונים, בעיקר בהבנה של מה נכון ומה לא

אלעזר שטרן:  אולי העדות לכך היא שכאשר ניתנה רשות הדיבור למשרד הביטחון, היא הועברה למר הגר

אלעזר שטרן:  בבקשה

דוד הגר: אז נשאלת השאלה  למה הגיוס ירד? פרט למי שעסוק בנושא כבר 20 שנה, כולם היו בטוחים שייפגע הגיוס

דוד הגר:  ובאו הרבנים שלנו אבל כבר החליטו, באכ"א או בזרוע היבשה

דוד הגר:  כי התייעצות עם אזרחים לא קיימת בצבא, וזה דבר מובן, אבל לא ברגע שזה נוגע לקהילה החרדית

דוד הגר:  הצבא צריך אנשים שהוא יכול להתייעץ איתם

דוד הגר:  כל ראשי אכ"א לא יודעים מה שדוד הגר יודע, ושי שנכנס רק עכשיו לתפקיד, יסיים אותו ועדיין יצטרך ללמוד

דוד הגר:       בצבא ובמשרד הביטחון מי שאחראי על גיוס חרדים צריך להיות חרדי, הוא מבין איך לגשת לעניין

דוד הגר:  אם זה אודי דרור, או שי, שיעשו לחרדי המתגייס 'טובה' ויכניסו אותו לחמש דקות, אבל אותו רב בפנים, הוא יזלזל בשי וגם בי

דוד הגר:  אני חושב שצריך בגיוס חרדים חרדי, ויש הרבה אנשים בעלי שיעור קומה שמוערכים בחברה החרדית ואסור לצבא לעשות טעויות

דוד הגר:       אומרים שבעקבות המלחמה יש עליה עצומה בגיוס ל'גבעתי'

דוד הגר:  נדבר במספרים, מ-24 חיילים הגיוס עלה ל-30

דוד הגר:  עד עכשיו, מה שאמיר היה עושה, הוא היה עולה לאוטובוס של 'נצח' והיה קורא לכמה חיילים ואומר להם שהם באים ל'גבעתי', בגלל שלא היו 30 חיילים

דוד הגר:  אני בטוח שאם נספור את כל החיילים שיתגייסו בעוד שבוע ל'נצח יהודה' נראה מגמת ירידה למרות המלחמה, משום שרוב החיילים מגיעים בעזרת 'חבר מביא חבר'

דוד הגר:  החיילים ב'נצח יהודה' לא ימליצו לחברים שלהם להתגייס, כי מחזיקים אותם כבר שנה ברמת הגולן והפכו אותם לגדוד לא אופרטיבי

דוד הגר:  בינואר הם היו אמורים לרדת ליהודה ושומרון והאריכו להם את זה בעוד חודשיים

דוד הגר:  אין מצב שהגיוס יעלה בצורה הזו אם הצבא לא יתאמץ

דוד הגר:  שטרן, אני חושב שאתה צודק, זה לא העסק של הצבא

אלעזר שטרן: אוקיי, עד כאן

אלעזר שטרן:  אני רוצה להגיד משהו לשי ולשר הביטחון בכפוף למה שאמרתי קודם ובהמשך לדברים שאמר דוד

אלעזר שטרן:  האוכלוסייה החרדית צריכה מומחה שיתעסק איתה בשנים האלו, עד שנגיע לפירוק הגדוד הדרוזי

אלעזר שטרן:  מי שמבין את מה שאני אומר כאן, האוכלוסייה הזו עדיין צריכה לקבל הבנה מיוחדת

אלעזר שטרן:  כלומר, אני לא לגמרי מסכים עם כל הדברים שהגר אמר

אלעזר שטרן:  אבל אם מישהו כמו דוד הגר, שהיה ראש המנהלה האזרחית לגיוס חרדים לצה"ל או לזרוע היבשה, היה מסתכל על זה מול הצרכים של כלל הצבא, הוא היה יודע איך עושים את זה

אלעזר שטרן:      זאת משימה של החברה האזרחית ושל משרד הביטחון לכן אני מפנה את זה למשרד הביטחון ולא אליך

אלעזר שטרן:  אתה כצבא גם מוגבל, דחפו את הצבא, והצבא גם התמלא

אלעזר שטרן:  לקחת את זה כמשימה שלו, אני חושב שהמשימה צריכה להיות של המדינה, גם נכתוב את זה כחלק מהסיכום להמשך

אלעזר שטרן:      אנחנו קצרים בזמן, אז עכשיו אשמח לדבר ולשמוע את מי שבא והטריח את עצמו לכאן

אלעזר שטרן:  אני מבקש לקצר

אלעזר שטרן:  הדיון תוכנן להיות עד 14:00, אני לא יודע אם יש המשך דיונים כאן בתוך הוועדה

אלעזר שטרן:  נגלוש אולי בכמה דקות אבל לא ביותר מזה

איילת השחר סיידוף: 	 אני אשמח לזכות הדיבור

איילת השחר סיידוף:  שמי איילת-השחר סיידוף ואיתי יושבת אילת פלר-מימון, יחד אנחנו מובילות את 'אימהות בחזית'

איילת השחר סיידוף:  אנחנו תנועה של אימהות שקמה במאבק לדרישה לשוויון בנטל

איילת השחר סיידוף:  היום יש לנו בתנועה כ-40,000 אימהות של חיילים בסדיר

איילת השחר סיידוף:  אני רוצה לפתוח ולהגיד שהוועדה הזו מייצגת את מה שקורה במדינה

איילת השחר סיידוף:       אנחנו מדברים כשעה וחצי על 400 חיילים, כשיש לנו 350,000 חיילים שבאמת צריכים שידברו עליהם, ואף אחד לא עושה את זה

איילת השחר סיידוף:  זה בדיוק הפער שקורה היום במדינה

איילת השחר סיידוף:  אנחנו שמים המון דגשים על החברה החרדית כשאף אחד לא שואל את הילדים שלנו מה הם צריכים, במיוחד בעת לחימה

איילת השחר סיידוף:  כולנו צפינו אתמול בגדוד הצנחנים שיצא הביתה אחרי שלושה חודשים, ולא זכור לי ששאלו אותם או את האימהות שלהם איך הם מרגישים ביחס לזה, מה הם רוצים ואיזה תנאים הם רוצים

איילת השחר סיידוף:  העובדה שצה"ל צריך להתחיל לעשות מסלולים מיוחדים היא לא לגיטימית

איילת השחר סיידוף:  גם לגייס אותם לשב"כ בגילאים מבוגרים בזמן שהילדים שלנו, סליחה על השפה, "נטחנים אחד-אחד" בצבא בגילאים צעירים

איילת השחר סיידוף:  ואז כשהם יוצאים מהצבא, הם מגלים שהם יכלו לא לעשות כלום ובכל זאת לקבל תפקידים במסלולים מיוחדים

איילת השחר סיידוף:       אנחנו כרגע נמצאות בעתירה בבית המשפט

איילת השחר סיידוף:  ב-1 בפברואר יהיה דיון, שאני מקווה שלא יידחה שוב, כי עינוי הדין הבלתי-נגמר שמעבירה אותנו החברה החרדית בעקבות אינטרסים פוליטיים צרים, לא מגייסת ולא נותנת לחברה להתגייס, זה צריך להיגמר

איילת השחר סיידוף:  כבוד היושב-ראש, כפי שאמרת, צה"ל לא צריך להיות זה שמגייס חרדים, המדינה צריכה להיות זו שמגייסת את האזרחים שלה, לא משנה אם הם חרדים, ערבים וכו', בלי כל הסיפור של "תנאים מיוחדים" כי גם לנו יש צרכים מיוחדים

איילת השחר סיידוף:   	 ההיאחזות בתורה ובאמונה, אין לו שום היתכנות ברמה התורנית ולכן גם לא צריך לשתף איתו פעולה

איילת השחר סיידוף:  הכול עניין של תג מחיר

איילת השחר סיידוף:  השאלה היא איזה מחיר החברה החרדית תשלם על כך שהיא לא מתגייסת, ולא אילו תקציבים ייתנו לה בעבור זה שהיא לא מתגייסת

איילת השחר סיידוף:  כל מה שצריך לעשות, מדינת ישראל צריכה שהחברה החרדית תבין שמי שלא מתגייס ולא משרת – ישלם מחיר כואב

איילת השחר סיידוף:  זאת במקום שצה"ל הגדול מפרסם באתרים מודעות שקוראות לאוכלוסייה החרדית להתנדב

איילת השחר סיידוף:  מה עם הילדים שלנו?     

אלעזר שטרן: הבנתי

אלעזר שטרן:  תודה

אלעזר שטרן:  אני חושב - - -             

איילת פלר-מימון: אני רק רוצה להוסיף משהו

אלעזר שטרן: לא

אלעזר שטרן:  זה הזמן שלכן, שמענו

אלעזר שטרן:  תודה

איילת השחר סיידוף: אני חושבת שאימהות שהילדים שלהם נלחמים עכשיו יכולות לקבל קצת יותר מדקה וחצי בוועדה הזו, וזה בסדר אם ייתנו לנו אותה

איילת השחר סיידוף:  זה בדיוק היחס שאנחנו מקבלות והילדים שלנו מקבלים

אלעזר שטרן: טוב שבאת לחנך אותי

רם משה ראב"ד: אתחיל דווקא מהסוף, יושב פה דוד הגר שהזכיר את הנושא שצריך לקחת אנשים שמבינים, מושקעים ומכירים את עניין גיוס החרדים כדי שיתעסקו בזה, כי דעתם חשובה, ואני מסכים איתו

רם משה ראב"ד:       כיוון שאני מתעסק בנושא הגיוס בתקופת הלחימה בצורה מאוד רצינית, כבר מהיום ראשון אני עובד מול אכ"א, חתומק"א, הבקו"ם וכולם עושים עבודה נהדרת

רם משה ראב"ד:      נעבור ברשותך לנושא עצמו

רם משה ראב"ד:  במלחמה הזו הגיעו חרדים להתגייס בצורה יוצאת מן הכלל ובאמת בלי להתייחס לעניין הגילים - - -     

אלעזר שטרן: אבל כן מתייחסים לנושא הגיל

רם משה ראב"ד: טוב, אבל אין לך זמן

רם משה ראב"ד:  אם אתה רוצה שאתייחס זאת תהיה הרצאה שלמה

רם משה ראב"ד:  אני רוצה להתייחס לעניין שביום הראשון, למעשה ביום השלישי בשבוע, כששלחתי פעם ראשונה לינק כדי שיירשמו אצלי בנושא גיוס חרדים, עד הערב כבר היו 450 רשומים אצלי

רם משה ראב"ד:  למחרת הגעתי למשרד של שי והיו רשומים 600

רם משה ראב"ד:       איך קורה שתוך כמה שעות נרשמים 400? בסופו של דבר הגיעו דרכי 1,560

רם משה ראב"ד:  איך הגענו לכמויות כאלו? יש לזה סיבה אחת

רם משה ראב"ד:  לא באו להילחם בישיבות ובכוללים, לא באו להגיד לחרדים שלימוד תורה לא חשוב, ולכן הם צריכים לעזוב את הכול ולהגיע לצבא

רם משה ראב"ד:  לכן החרדים שלא לומדים תורה מצאו בצבא מקום שראוי וטוב להגיע אליו

רם משה ראב"ד:  זאת אומרת, אם אנחנו חושבים על העתיד, אם נחוקק חוקים שלא יפגעו בלומדי התורה, יגיעו החרדים להתגייס

רם משה ראב"ד:  אם נמשיך בדרך של להגיד לחרדים שהם לא נושאים בנטל, ונטיל עליהם סנקציות כלכליות ופליליות, נפסיד את הציבור החרדי

איילת השחר סיידאוף: הציבור החרדי מעולם לא היה איתנו

רם משה ראב"ד: לגבי נושא ההצלחה בגיוס הנוכחי, מבחינתי, הדבר הכי חשוב הוא להוריד את האנטגוניזם שיש בציבור החרדי כלפי הצבא

רם משה ראב"ד:  ברגע שבציבור החרדי מסתובבים מאות חרדים עם מדים, זה מוריד את האנטגוניזם

רם משה ראב"ד:  לכן לדעתי, השלב הבא צריך להיות לקחת את אלו שהתגייסו עד עכשיו ואת אלו שיתגייסו בהמשך, ולהקים איתם פלוגות עירוניות, כדי שיסתובבו בציבור החרדי

רם משה ראב"ד:  בצורה זו גם הצבא ייהנה מהם, כי הם יעשו את העבודה, שהחיילים והמילואימניקים של פיקוד העורף עשו עד עכשיו, בערים

אלעזר שטרן: 	הבנתי

אלעזר שטרן:  תודה

אלעזר שטרן:  אני צריך להדגיש  שהמבחן העליון שלנו בסוף הוא הלוחמים

אלעזר שטרן:  אני לא חושב שאנחנו יכולים לחיות את ה'אולי'

אלעזר שטרן:  בבקשה, אתם רוצים להתייחס? אתה אחרון הדוברים

אלעזר שטרן:  אם יישאר זמן אתן לך

אילת פלר-מימון: תודה

גלעד מלאך: שמי גלעד מלאך, תוכנית חרדים במכון הישראלי לדמוקרטיה

גלעד מלאך:  בדרך כלל הדיונים בכנסת הם על החוק, כלומר על המודל, מודל גיוס חרדים

גלעד מלאך:  זה מבורך שהדיון פה הוא לא על המודל - - -     

אלעזר שטרן: בהגדרה הוא היה ככה

גלעד מלאך: אלא על השירות עצמו

גלעד מלאך:  לכן גם הטונים אחרים

גלעד מלאך:  עכשיו, מה המשמעות של זה? שאנחנו עדיין בתוך השיח של המודל ההתנדבותי

גלעד מלאך:  זה המודל כיום אבל יכול להיות שעוד חצי שנה יהיה דיון על משהו אחר

גלעד מלאך:  בשביל שמודל התנדבותי יצליח צריך רצון של שני גורמים – רצון של החברה החרדית או פרטים מתוך החברה החרדית, ורצון של הצבא

גלעד מלאך:  בעשור האחרון לא היו את שני הגורמים האלה

גלעד מלאך:  הצבא איבד עניין והחרדים גם איבדו עניין, זה השינוי הגדול שאנחנו נמצאים בו

גלעד מלאך:       ברור שעכשיו הצבא נמצא במקום אחר, וברור שיש סגמנטים בתוך החברה החרדית שנמצאים במקום אחר

גלעד מלאך:  זה שינוי משמעותי

גלעד מלאך:  כשאני אומר 'סגמנטים' אני מדגיש שיש פה שלושה מרכיבים בתוך החברה החרדית: הראשון, עוזבי המגזר החרדי, כאלה שלא שייכים לחברה החרדית אבל במסגרת החוק הם שייכים

גלעד מלאך:  השני, לא חרדים בהגדרה, ומתוך ה-1,200 אולי 300 מגדירים את עצמם כחרדים, יש הרבה לא חרדים בהגדרה שילכו למסלולים החרדיים, הם קשורים לחברה החרדית והם רוצים ללכת למסלולים החרדים

גלעד מלאך:  השלישי, קבוצה חרדית בהגדרה

גלעד מלאך:  הבעיה היא ששלושת הקבוצות האלה לא מסונכרנות אחת עם השנייה

גלעד מלאך:  לכן, אם רוצים לנצל את העובדה שבכל אחת משלושת הקבוצות יכולה להיות מוטיבציה, גם הטיפול בכל אחת מהן צריך להיות אחר ונפרד במידה מסוימת

גלעד מלאך:  זה האתגר

גלעד מלאך:       אדבר על הקבוצה הראשונה של עוזבי המגזר, זה שהצבא מטפל בהם עכשיו כקבוצה ייעודית עם קצין ייעודי, זה טוב לצבא וזה טוב לחרדים, זה עניין של מיתוג

גלעד מלאך:  ברגע ששמים את כל הקבוצות ביחד זה לא טוב, כנ"ל לגדוד 'נצח יהודה'

גלעד מלאך:       הגדוד מתאים לאופי מסוים של משרתים, אבל לא לחרדים האדוקים שמגיעים בדרך כלל למסלולים הטכנולוגיים

גלעד מלאך:  זה טוב שיהיה מסלול שמיועד לאוכלוסייה של שולי המגזר החרדי, ויש גם אפשרות למסלולים חלופיים

גלעד מלאך:  למשל, מסלול שלישי של חרדים אדוקים שלא שקועים בלימוד או רוצים לשרת, שימצאו את מקומם שם

גלעד מלאך:  לכן אני אומר שהחשיבה על שלושת הקבוצות האלו היא חשובה

גלעד מלאך:  וכדי שכל קבוצה תמצא את המענה שנכון לה, צריך בניית מערכות ופעולות פרו-אקטיביות, כלומר לאתר את הפוטנציאל של שלושת הקבוצות ולא לחכות שיגיעו

גלעד מלאך:  רק כך נוכל לממש את הפוטנציאל

אלעזר שטרן: תודה רבה

אלעזר שטרן:  בבקשה

אילת פלר-מימון: שמי אילת פלר-מימון

אילת פלר-מימון:  אנחנו כאן מ'אימהות בחזית'

אילת פלר-מימון:  לאור ה-7 באוקטובר, השינויים והמשבר הגדול שכל החברה הישראלית עוברת

אילת פלר-מימון:  ראוי, ואף אין ברירה שגם החברה החרדית תהיה שותפה לאותו משבר וגורל

אילת פלר-מימון:  אין פטור מגורל משותף, אנחנו תמיד אומרות בתנועה 'עם אחד, גורל אחד'

אילת פלר-מימון:      כשאתם באים ודנים, עליכם לקחת בחשבון גם את הצד שלנו, הצד של האימהות המגייסות

אילת פלר-מימון:  הכול תלוי בחינוך

אילת פלר-מימון:  זאת אומרת, כשאנחנו מגדלות את הילדים שלנו עד גיל 18 להוראה של הציונות, ההתנדבות, התרומה והחשיבות האדירה – אין מה לעשות, ישראל זקוקה ללוחמים, כמו שאתה כל הזמן מדגיש

אילת פלר-מימון:      הרמטכ"ל הרצי הלוי, שמאוד מותקף בימים אלו שלא בצדק, אומר "צה"ל צריך לוחמים"

אילת פלר-מימון:  הגישה שהייתה לפני ה-7 באוקטובר של 'צבא קטן וחכם' ו'אולי זה בסדר לא לגייס את כולם' השתנתה

אילת פלר-מימון:  אנחנו חייבות להבין שמודל צבא העם הוא כל כך ערכי וחשוב

אילת פלר-מימון:  אתם חייבים לקחת בחשבון בדיון הזה שהמוטיבציה של האימהות המגייסות טמונה, בין השאר, באותה ערבות ובאותה שותפות גורל

אלעזר שטרן: גם של האבות, דרך אגב

אילת פלר-מימון: בהחלט

אילת פלר-מימון:  אנחנו פשוט אימהות בחזית והאבות הם תומכי לחימה חשובים ביותר

אילת פלר-מימון:  אבל כרגע נמצאים בעזה 300,000 לוחמים

אילת פלר-מימון:  אנחנו מעריכות ושמחות על התהליכים שהחברה החרדית עוברת, אבל אנחנו בהחלט חושבות שבלי חינוך, ואין מה לעשות, גם בלי סנקציות, הדבר הזה לא יעבוד

אילת פלר-מימון:       כשהילדים שלנו לא מתגייסים, יש מוסד שנקרא 'כלא צבאי' ולשם הם נלקחים

אילת פלר-מימון:  אני לא נכנסת לנושא הסרבנות

אילת פלר-מימון:  אני יודעת שיש דברים שלא ייפתרו ברגע, אבל חייבים להבין שהתהליכים שהחברה החרדית עוברת חייבים לקבל גיבוי במשכן הזה ובממשלת ישראל, גם בתמריצים ותקציבים

אילת פלר-מימון:  אחרי זה לבוא לחברה החרדית ולהבין איך עושים את זה נכון

אילת פלר-מימון:  גיוס בכפייה קורה בחברה שלנו, החילונית

אילת פלר-מימון:  נורא חשוב לקחת את זה בחשבון, כי המוטיבציה של האימהות והאבות עומדת בבסיס של צבא העם ובבסיס של מדינת ישראל כולה

אלעזר שטרן: תודה

אלעזר שטרן:  כן, בבקשה

תא"ל שי טייב: היו כמה התייחסויות שאני לא מסכים איתן, ואגיד שלוש נקודות

תא"ל שי טייב:  ראשית, כמו שאמרתי בפתיחה, יש פוטנציאל מאוד משמעותי והתנועה היא חיובית, כמו הפוטנציאל הכמותי והאיכותי שדיברתי עליו

תא"ל שי טייב:  שנית, אני מסכים עם זה שקודם כל האחריות להתגייס היא על הפרט, כמובן למי שהוא לא תלמיד ישיבה, ועלינו לאפשר את זה כדי שיוכלו לקלוט כל חרדי בצורה שמתאימה לו

תא"ל שי טייב:  שלישית, הדבר הראשון בסדר העדיפויות של צה"ל הוא שירות צעירים ארוך וקרבי

אלעזר שטרן: תודה

אלעזר שטרן:  סיפור קצר, אתמול הייתי בבני-ברק במקום שאני קונה בו לפעמים

אלעזר שטרן:  בזמן הזה, התשובה שלי לשאלה "מה קורה?" היא כמו של הישראלי הממוצע, כמי שמסתכל ומדי פעם הולך למשפחות שכולות ומבין את המחירים

אלעזר שטרן:  בבני-ברק צוחקים איתי, מישהו אומר לי שמס הכנסה לקחו לו 10,000 שקלים

אלעזר שטרן:  מה שאני אומר, הישראלי הממוצע דואג לילדים שלו, והישראלית הממוצעת דואגת לבעלה ולילדים שלה, או לבני הדודים או לשכנים, שנמצאים באחת מגזרות הלחימה

אלעזר שטרן:  יש אוכלוסייה במדינת ישראל שלא מבינה את זה

אלעזר שטרן:  היא לא מבינה את הלילות של הישראלי הממוצע

אלעזר שטרן:  למה? בגלל שאין ילדים, אין בני דודים, אין שכנים שנמצאים בעזה או בלחימה

אלעזר שטרן:  בזה אי אפשר לזלזל, והם צריכים לעשות שינוי ולעשות כל מה שאנחנו עושים

אלעזר שטרן:       בעיניי, המיצוי העילאי של היהדות הוא חירוף הנפש, ולא רק לשאת את החרדים על כפיים במס ההכנסה, אלא לשאת על כפיים את החרדי שמתגייס ומחרף את נפשו

אלעזר שטרן:  צריך להגיד שהוא מקיים את היהדות ברמה הכי גבוהה שיש, כי הוא מחרף את נפשו בשביל מדינת ישראל, ולא להגיד מה יהיה עם השידוך שלו או של אחותו

אלעזר שטרן:  זה מה שחסר ואת זה צריך לטפח

אלעזר שטרן:  אנחנו סובלניים, אנחנו עושים מסלולים בטכנולוגיה ובלוגיסטיקה ואיפה שתרצו

אלעזר שטרן:       אנחנו צריכים לראות חיילים מסתובבים בקהילה, אבל הקצב איטי

אלעזר שטרן:  הרב ראב"ד עובד על זה 20 שנה, והוא מכיר את העמדה שלי כל הזמן הזה

אלעזר שטרן:  למה גדוד 'נצח יהודה' נשאר על המספרים האלו עם גבעתי וצנחנים? למה עדיין בבני ברק זורקים אבנים על חיילים במדים? נכון שהיום כבר לא זורקים אבנים וגם אז זה היה מיעוט, אבל זה היה, וגדולי הדור תמכו בזה

אלעזר שטרן:       אנחנו התכנסנו כאן לא בשביל לחוקק חוקים, אלא בשביל הרוח

אלעזר שטרן:  לראות איך אנחנו מנצלים את הרוח שהייתה בימים הראשונים של המלחמה ומתרגמים אותה להתגייסות ל'גבעתי', ל'נצח יהודה' וכו', ולא לשלב ב' בגיל 35

אלעזר שטרן:  מול המספרים, האם באמת הולכים לשם? צריך לראות איך מתרגמים את הגישה שד"ר יעל הציגה, וכמה זמן היא מחזיקה

אלעזר שטרן:  לכן אני חושב שהדאגה של כולנו כאן היא שווה וגם ההבנה שזה מה שצריך להיות

אלעזר שטרן:       לא ייתכן שיש מגזרים שלמים בחברה הישראלית שלא מבינים את תחושת הדאגה של מגזרים אחרים בזמני לחימה

אלעזר שטרן:  הדבר לא נבנה ברגע שפלשו מעזה, זאת תחושה קבועה שבונים אותה במשך שנים, מתוך הערכה וכבוד לאלה שנמצאים במקומות שיש בהם חירוף נפש, וזה מתחיל מהבניין הזה ולא מתוך הישיבות

אלעזר שטרן:       אגיד עוד דבר, אלופים ללא כיפות או אזרחים נכנסים לאדמו"רים

אלעזר שטרן:  אני לא יודע את מי יקבלו יותר בקלות

אלעזר שטרן:  מכיוון שזה נאמר פה, אני לא שם בזה קווים, גבולות והמלצות

אלעזר שטרן:  אני חושב שהדברים שאמרתי הם ברורים, ואנחנו צריכים לראות כיצד נוכל לגרום לאנשים שלא מבינים את חשיבות התרומה למדינה, ולא את חשיבות השירות בצה"ל, להבנה

אלעזר שטרן:  אולי הם מבינים יותר טוב רק כשיש איום פיזי על כולם, ומתוך אמונה שהקב"ה יודע שיש כאלה שצריכים לאחוז בנשק בדיוק כפי שיש כאלו שצריכים להחזיק סטטוסקופ בבית חולים

אלעזר שטרן:       אני חושב שתובנות שנאמרו כדי להגן על אי-שירות, כמו "הצבא גדול מדי" נמחקו

אלעזר שטרן:  הצבא לא גדול מדי, השירות הלאומי, המילואים, כולם צריכים לקבל הרבה יותר, ולכן הכי קל יהיה להגיד שמאריכים את השירות והמילואימניקים יעשו יותר

אלעזר שטרן:  אבל האמת היא שצריך שיתגייסו הרבה יותר

אלעזר שטרן:  לא חוכמה ללכת למי שכבר עושה את הדברים האלו, הרי הם כבר מגויסים, וכבר במילואים

אלעזר שטרן:  זה לא צודק להאריך להם את השירות ולתת להם יותר ימי מילואים, בזמן שכדי להקל על המילואים, צריך שבנקודת הכניסה, בגיוס, יהיו יותר, יש אוכלוסייה שלא מבינות את זה

אלעזר שטרן:  אני מציע לבדוק וגם הצבא יבדוק

אלעזר שטרן:       אני חושב שההגדרה של "מגיל 14" היא הגדרה מקלה מדי שבאה להציג מספרים

אלעזר שטרן:  שנתיים בישיבה צריכים להיות מגיל 15 או 16

אלעזר שטרן:  אנחנו מרמים את עצמנו כששמים את נקודת ההתחלה בגיל 14, כאשר בגיל 16 כבר עוזבים את הישיבה

אלעזר שטרן:  אפשר להגדיל לשלוש-ארבע שנים בתוך הישיבה מגיל 14

אלעזר שטרן:  אני לא מאשים בזה אף אחד, יכול להיות שאני גם שותף להגדרות האלו, כמי שישב פה בוועדות, ולכן זה לא עניין של האשמות, אלא של מה נכון לעשות

גלעד מלאך: יכול להיות שיש הבדל בין למדוד שנתיים, למשל, לצורך מתן מענה סוציאלי וכו', לבין למדוד כמה התגייסו עכשיו

אלעזר שטרן: נכון

אלעזר שטרן:  אתה צודק בעניין הזה

אלעזר שטרן:  אנחנו רוצים לראות כמה שיותר צעירים, גם בגלל משך השירות

אלעזר שטרן:  גם שמתי את האצבע על כך שאנחנו מבינים שגם בחברה של הציונות הדתית, אנחנו מאוד סובלניים בהגדרות לגיוס בגילאי 19-21, זה גם נכון לגבי הציבור החרדי

אלעזר שטרן:  דבר זה מחזק את מה שאמרתי קודם באשר לשיפוט של השנים בישיבה

אלעזר שטרן:  כיוון שממילא אנחנו לא רוצים אותם דווקא בגיל 18, אם מישהו ירצה לבוא בגיל 19 או 20 להתגייס זה בסדר גמור, אבל למה שנסתכל מה הוא עשה בגיל 14? זה לא בדיוק נכון גם מבחינת ניתוחי הדברים

אלעזר שטרן:  הגיל הממוצע הוא לא בדיוק 18

אלעזר שטרן:       אני חושב שההבדל וההסתכלות, מבחינת מספרים מוחלטים ולא מבחינת אחוזים, מקל עלינו יותר מדי, כפי שאכ"א מציג את זה

אלעזר שטרן:  לדעתי, צריך להסתכל גם על האחוזים, בגלל שאם אחוז המחזור גדול, אז 1,200 של פעם צריכים להיות היום כ-1,500

אלעזר שטרן:  עוד לא דיברתי על זה שאתה אומר את זה מול 13,800, אבל פה נכנס גודל הביצה, שזה בעצם לא 18 מתגייסים מתוך 13,000 מתגייסים מתוך 50,000

תא"ל שי טייב: נכון

תא"ל שי טייב:  אתה מדבר על הבריכה, אבל בכל מקום שבו מודדים מספר מתוך, זה לא - - -     

אלעזר שטרן: אני יודע את זה

תא"ל שי טייב: בסדר, לא, כי גם המתגייסים הם לא בגיל 18

אלעזר שטרן: שמחתי לשמוע

אלעזר שטרן:  אני חושב שהתפקיד של העמותות וגם השירות הלאומי חשוב מאוד

אלעזר שטרן:  לגבי הנשים החרדיות, אני יודע שהן מתגייסות לעזור בימים האלו, אך אין לנו שום יומרה שלא לגייס אותן

אלעזר שטרן:  אפילו אם הן לא יירשמו בשירות הלאומי-אזרחי, אלא בתוך עמותה שתביא אותן לעשות כל מיני דברים שמשרתים את כולנו, זה מבורך מאוד

אלעזר שטרן:       אנחנו מדברים על שיא מוטיבציוני שלא רצינו אותו, כמובן, אבל אחרי כל זה אנחנו מזהים דעיכה גם מזה

אלעזר שטרן:  ואנחנו גם צריכים לחשוב על זה

אלעזר שטרן:  לכן  צריך להסתכל על התהליכים לאורך שנים

אלעזר שטרן:  איך אנחנו עושים את השינוי הזה ואיך אנחנו מקדמים אותו

אלעזר שטרן:      שורה תחתונה, אני לא מתעלם ואני לא לא-מעריך את תחושת השייכות שפועמת בציבור החרדי יותר מפעם

אלעזר שטרן:  אני מברך על זה, גם בי יש את התקווה לעתיד משותף וטוב יותר

אלעזר שטרן:  מכל הדבר הקשה הזה אולי יצמחו דברים טובים, גם בהיבט של היחס בין הציבור החרדי לחילוני, וגם ביחס למשרתים בצבא, ובמיוחד לאלו מהציבור החרדי, והכי ללוחמים

אלעזר שטרן:  אנחנו נמשיך גם לעקוב אחרי זה וגם לעשות דיון, בפעם הבאה נביא לפה לוחמים חרדים, גם חיילים חרדים, נשים חרדיות, בנות שירות וגם בנות חרדיות ללא שירות שהתנדבו במסגרת עמותות

אלעזר שטרן:  לא נדון פה בחוק ולא בהצעת חוק

אלעזר שטרן:  והכל מתוך כוונה שבסוף הצבא יהיה יותר חזק והעם יהיה יותר חזק

אלעזר שטרן:  תודה לכל מי שבא