הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 25, פרוטוקול מספר 43, 2023-12-20 00:00

יצחק פינדרוס: בוקר טוב

יצחק פינדרוס:  אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לפניות הציבור

יצחק פינדרוס:  הנושא שלנו היום הוא הטיפול באסבסט ביישובי קו העימות על רקע המלחמה

יצחק פינדרוס:  אנחנו נפתח עם הנושא הזה

יצחק פינדרוס:  לצערנו, עדיין לא קיבלנו תשובה לגבי המפונים מה קורה עם זה מהישיבה האחרונה

יצחק פינדרוס:  אנחנו 10 ימים לפני ה-31 בדצמבר ואנשים לא יודעים עדיין מה הולך לקרות איתם עוד עשרה ימים

יצחק פינדרוס:  רוב האנשים, לפחות אותם 60,000 שנמצאים במלונות

יצחק פינדרוס:  אני מקווה שבמשך היום אנחנו נצליח

יצחק פינדרוס:       אנחנו נפתח עם ד"ר תהילה שחר, מהממ"מ של הכנסת, עם המצגת

יצחק פינדרוס:  בבקשה

תהילה שחר: (הצגת מצגת)     תודה רבה

תהילה שחר:  המסמך הטיפול באסבסט ובמפגעיו ביישובי קו העימות על רקע מלחמת חרבות ברזל, נכתב לבקשת הוועדה המיוחדת לפניות הציבור וזאת לאחר פניות שהגיעו לוועדה עוד במושב הקודם מאזרחים שהיו צריכים לפנות שטחי אסבסט שהיו בשטחם, וגילו שמדובר בהוצאות מאוד כבדות

תהילה שחר:       היה אמור להיות דיון על כך ביולי, שנדחה לתחילת המושב הנוכחי

תהילה שחר:  גם הדיון הזה נדחה בעקבות פרוץ המלחמה

תהילה שחר:  עם פרוץ המלחמה עלו כמה שאלות נוספות בנוגע לפינוי של מפגעי אסבסט וזאת באזורי קו העימות, גם בצפון וגם בדרום, וכך נולד המסמך הנוכחי

תהילה שחר:       כשאנחנו מדברים על אסבסט, מהו אסבסט? זה מינרל ממשפחת הסיליקטים, שיש לו שני סוגים עיקריים

תהילה שחר:  הראשון זה אסבסט צמנט שזה המופע השכיח ביותר שלו, מדובר בתערובת של אסבסט ומלט, הוא משמש כחומר מבני תעשייה, מבני ציבור, מבני חקלאות, בסיסים צבאיים ומבני מגורים

תהילה שחר:  אתם יכולים להתרשם מהתמונות לראות איך הוא נראה

תהילה שחר:       הסוג השני הוא אסבסט פריך, שזה המופע הפחות שכיח של אסבסט

תהילה שחר:  זה חומר שמכיל אסבסט במצב גולמי במוצר או תערובת, שניתן לפורר אותו במגע ידני כאשר הוא יבש

תהילה שחר:  האסבסט הפריך שימש כבידוד תרמי במתקנים תעשייתיים וכבידוד אקוסטי במבני ציבור, כלי רכב, ציוד וצה"ל ורכיב במוצרים ביתיים

תהילה שחר:       מתי אסבסט הופך למסוכן? כשאנחנו מדברים על אסבסט צמנט, הוא הופך למסוכן רק כאשר הוא נשבר, נשרף או מרוסק, ואז לפי החוק הוא מוגדר כמפגע שיש לפנות אותו, אבל זה אומר שבעצם אין שום מניעה בשימוש במוצרי אסבסט צמנט כל עוד הם שלמים ותקינים

תהילה שחר:  לעומתו, אסבסט פריך הוא מסוכן בכל המופעים שלו ולכן גם לפי החוק יש חובה להסיר אותו

תהילה שחר:  לעומתו, אסבסט צמנט אין חובה להסיר אותו

תהילה שחר:       בעצם הפוקוס של הדיון שלנו היום, הוא אסבסט צמנט

תהילה שחר:  זה בגלל שעלו בפנינו קולות של גורמים שונים שאמרו שאסבסט צמנט הוא בעצם סכנה פוטנציאלית, וזאת בגלל שתי סיבות עיקריות

תהילה שחר:  הראשונה, שרוב האסבסט שמצוי כיום בישראל יוצר על ידי מפעל איתנית במאה הקודמת כך שהוא בעצם מתיישן, כשהוא מתיישן הוא עלול להתפורר ולהפוך למפגע

תהילה שחר:  והסיבה השנייה היא כמובן המלחמה שאנחנו מצויים בה

תהילה שחר:  ירי טילים גורם להרס רב, לשריפות, ויכול גם הוא להפוך את אסבסט הצמנט למפגע

תהילה שחר:  ולכן יש בו סכנה פוטנציאלית

תהילה שחר:      לפי הסוכנות הבינלאומית למחקר בנושא סרטן, האסבסט על כל סוגיו מסווג כחומר מסרטן ודאי לבני האדם, כאשר החשיפה העיקרית אליו היא שאיפת סיבי אסבסט המרחפים באוויר

תהילה שחר:       בעשור האחרון התקבלו כמה החלטות ממשלה במטרה לתמוך ביישובי עוטף עזה, שכוללות מספר סעיפים שנוגעים לפינוי גגות אסבסט ביישובי העוטף

תהילה שחר:  לפי המשרד, סך התקציב שהוקצה בכל ההחלטות האלה עומד על 60

תהילה שחר: 5 מיליוני שקלים, כאשר המקורות הממשלתיים, קרן הניקיון ומשרד האוצר, אבל נדרשת גם השתתפות של בעלי הנכסים

תהילה שחר:  לפי המשרד, סך התקציב שמומש עומד על 45 מיליוני שקלים, כאשר יש התקשרויות פעילות למימוש יתרת התקציב

תהילה שחר:       אז להערכת המשרד עד כה הוסרו כ-315,000 מטרים רבועים של אסבסט צמנט במסגרת החלטות הממשלה ממאות מבנים בארבע המועצות האזוריות של העוטף

תהילה שחר:  חוף אשקלון, שדות נגב, אשכול ושער הנגב

תהילה שחר:       אז בעצם אחרי שדיברנו על פעולות המנע להסרה של אסבסט כדי שלא יהיו מפגעים, זה הזמן לשאול מה קרה עכשיו בזמן המלחמה? אז למשרד ידוע על 13 מפגעי אסבסט שנוצרו בעקבות המלחמה, רובם נמצאים בדרום אבל יש גם במרכז ובצפון

תהילה שחר:  הפינוי של רובם הסתיים, של שבעה מהם

תהילה שחר:  שלושה בתהליך פינוי ושלושה טרם טופלו

תהילה שחר:  לפי המשרד הם מעריכים שיש עוד מפגעים שלא ידוע למשרד עליהם, אבל הם מעריכים שלא מדובר במספר מאוד גדול

תהילה שחר:  וזאת, שוב, בעקבות פעולות המנע שנעשו עקב החלטות הממשלה

תהילה שחר:      המשרד מדגיש שגם אילולא פעולות פינוי גגות האסבסט באזור יישובי העוטף, כמות מפגעי האסבסט הייתה גדלה בצורה ניכרת בזמן המלחמה

יצחק פינדרוס: כמה היה פינוי לפני? את מדברת על 13 כרגע

יצחק פינדרוס:  לפני המלחמה

רעות רבי: אני אתן מספר כללי, יש בשנה כ-3,000 עבודות אסבסט

יצחק פינדרוס: לא, אני מדבר על יישובי עוטף עזה, על זה שהיא דיברה שנמנע בעקבות המלחמה, על מה שד"ר תהילה אמרה

רעות רבי: אז ההערכה היא שכ-300,000 מטר רבוע של אסבסט פונו בתוך המהלכים

יצחק פינדרוס: כשאת אומרת 300,000 בפניות? כדי שאני אשווה בין תפוחים לתפוחים

יצחק פינדרוס:  יש 13 פניות כרגע

יצחק פינדרוס:  כמה פניות זה?     

רעות רבי: לכמה עבודות זה? בכמה מפגעים? נניח זה יכול להיות 500 מטר בממוצע, או 1,000 מטר ממוצע לעבודה

רעות רבי:  כמה מאות

רעות רבי:  לאורך השנים, אנחנו מדברים מ-2016, נניח זה יכול להיות כ-3,000 אתרים או משהו כזה

יצחק פינדרוס: תמשיכי

תהילה שחר: כשאנחנו מדברים על מפגעים, בחלק מהמפגעים מדובר גם בשטח של בסיסי צה"ל

תהילה שחר:  כאשר המשרד מטפל, יש לו יכולת לאכוף ולפקח על עבודות פינוי אסבסט בשטחים אזרחיים, אבל כשמדובר על בסיסי צה"ל היכולת הזאת מוגבלת, ואז עולות השאלות כיצד כן מתבצע הפינוי בפועל והאם הכוחות שנמצאים בשטח הכוללים גם כוחות הצלה וכו' מודעים ומיודעים לכך שהם צריכים להימנע מחשיפה לאסבסט?     כשדיברנו עם גורם באגף התכלול בצה"ל, לדבריהם אם ידוע עליהם על מפגע אסבסט בשטח בסיסי צה"ל, צה"ל מטפל בהתאם להנחיות המשרד להגנת הסביבה

תהילה שחר:  במקרים שבהם המפגע נמצא בשטחי המועצות האזוריות, האחריות לטפל בו היא לא בידי צה"ל, וזה גם כאשר השטחים האלו הוגדרו כשטח צבאי סגור

תהילה שחר:  ואז עולה השאלה בידי מי האחריות כן לטפל במפגעים במצב כזה? האם אלו המועצות האזוריות? האם מנהלת תקומה? וכן האם באמת מתקיים איזשהו טיפול?     אז אחרי שדיברנו על פעולות המנע שנעשו, ועל המפגעים שקרו בעקבות המלחמה, אנחנו עם המבט קדימה ורוצים לדעת מהו מצאי האסבסט כיום בישראל? בפרט ביישובי קו העימות, והאם ניתן לבצע איזשהם פעולות על מנת למנוע היווצרות של מפגעי אסבסט נוספים?      לפי המשרד להגנת הסביבה, עד היום לא נערך מיפוי של אסבסט, ולא קיים מצאי של היקף ומיקום כמויות אסבסט הצמנט

תהילה שחר:  אך עם זאת המשרד מקדם תהליך של מיפוי ארצי בשנת 2024, וזה כדי שיהיה בידיהם כלי אפקטיבי לקביעת מדיניות להמשך פינוי אסבסט הצמנט בישראל

תהילה שחר:       בעקבות היעדר המצאי, פנינו אל המועצות האזוריות, ושאלנו אותם האם יש בידיהם איזשהו מיפוי או ידע אודות המצאי בשטחן? שדות נגב ענו לנו שהם עשו מיפוי באופן עצמאי, והם מעריכים ששטח גגות האסבסט הכולל עומד היום על כ-40,000 מטרים רבועים בשטחם

תהילה שחר:  לפי המועצה האזורית אשכול, קיים מצאי אסבסט גדול בשטחם

תהילה שחר:  הם אמרו שבעקבות המלחמה הם פנו למשרד וביקשו מימון לביצוע סקר אסבסט

תהילה שחר:  לפי המועצה האזורית חוף אשקלון כ-80-90 אחוזים מגגות האסבסט פונו והוחלפו בעקבות החלטות הממשלה, והם כיום מבצעים מיפוי באופן עצמאי

תהילה שחר:  שער הנגב מעריכים שפונו בין 45,000-50,000 מטרים רבועים של גגות אסבסט והם מעריכים שנותרו בשטחם בין 15,000-20,000 מטרים רבועים של גגות אסבסט, והם מתכננים לבצע מיפוי אחרי המלחמה, אבל זקוקים לסיוע

תהילה שחר:       לפי איגוד ערים אשקלון התקבלה החלטת ממשלה ב-2020, שבה הוקצה תקציב למיפוי של גגות אסבסט על סך 350,000 שקלים, וזה מתוך 5 מיליון שקלים שהוקצו באופן כללי להחלפת גגות אסבסט

תהילה שחר:  לדבריהם, העירייה נערכת בימים אלה לקראת ביצוע המיפוי

תהילה שחר:       בסופו של דבר כשאנחנו מסתכלים על התמונה הכללית, אמנם נעשו מאמצים חשובים לפינוי שטחים נרחבים של גגות אסבסט ביישובי עוטף עזה, אבל עדיין נותרו לכל הפחות עשרות אלפי מטרים רבועים של גגות אסבסט

תהילה שחר:  והשאלה היא מה התכנון לגביהם? האם מתכננים לפנות אותם כשאנחנו יודעים, שוב, שמדובר באזור קו עימות?     ומה קורה בצפון? עיקר מצאי אסבסט בצפון נמצא בגגות הלולים

תהילה שחר:  רפורמה שהייתה בענף התרנגולות המטילות ב-2007, קבעה כחלק מהרפורמה שיש להסיר את כל לוחות האסבסט וזה ללא תלות במצב הפיזי שלהם

תהילה שחר:  זאת אומרת גם אם האסבסט במצב תקין

תהילה שחר:       בסקר שנערך ב-2010 ב-26 יישובים בצפון, הם מצאו אסבסט ב-1,700 לולים, ששטחו הכולל עומד על 642,000 רבועים ומשקלו מוערך ב-11,500 טונות

תהילה שחר:  לפי מועצת הלול, מאז ביצוע הסקר ב-2010 ועד היום הוסרו כ-10% מגגות האסבסט בסך הכול

תהילה שחר:  מועצת הלול גם אמרו שב-2007 בהחלטת הממשלה הוקצו 11 מיליוני שקלים לפינוי גגות אסבסט שלא מומשו, ובהסכם החדש שנקבע בין המדינה למגדלים אין שום סעיף שנוגע לאסבסט

תהילה שחר:       שוב נשאלת השאלה מה בעצם קורה עם זה? אם יש תכנון למשרד החקלאות או למשרד להגנת הסביבה כדי לעודד את הפינוי של אסבסט הצמנט בצפון? וזאת, שוב מתוך מחשבה שמדובר בקו עימות ואנחנו רוצים למנוע היווצרות של מפגעים נוספים

תהילה שחר:  וכאן אנחנו רוצים גם להיכנס לתמונה הכללית

תהילה שחר:  לפי המשרד, כמו שמופיע גם במסמך הקודם שלנו, היום מוערך שיש בישראל כ-80 מיליון מטרים רבועים של אסבסט צמנט

תהילה שחר:  ברור שמדובר בשטחים מאוד גדולים שלפנות אותם יעלו מיליארדים של שקלים שכרגע אין אותם

תהילה שחר:  השאלה היא מה בכל זאת כן ניתן לעשות? אולי מיקוד באזורי קווי עימות או באזורים אחרים שהם כן רגישים כדי, שוב, למנוע היווצרות של מפגעי אסבסט צמנט שיהפוך למפגע בעתיד

תהילה שחר:  זהו

יצחק פינדרוס: נתחיל עם המשרד לאיכות הסביבה

יצחק פינדרוס:  אני רק אנסה למקד בעקבות העבודה המדהימה שתהילה עשתה, עבודה יסודית

יצחק פינדרוס:  א' האם יש בכלל היום בנייה חדשה באסבסט צמנט או שעוד לא קיים היום? ב', איך אתם רואים את זה? אם אנחנו מדברים על מיליוני מטרים? 80 מיליון מטר

יצחק פינדרוס:  איך אנחנו יכולים להתקדם עם הדבר הזה? ואיך אנחנו יכולים לעשות עם התקציב שאני רואה שהוא פחות ממומש באופן יחסי, כמו שהיה במועצת הלול, כמו שהיה בדברים אחרים, האם ישנה איזושהי תוכנית איך אנחנו כן יכולים לעשות משהו בעניין הזה?     

רעות רבי: קודם כול אני שמחה על הדיון הזה

רעות רבי:  אני רוצה להגיד תודה שהנושא הזה עולה למודעות, והסיבה שצריך גם את ההתגייסות הנוספת הזאת כי למעשה החוק מגדיר אסבסט פריך כאסבסט שצריך להיות מוסר, ותהילה הסבירה בהתחלה, וזה לא נושא הדיון

יצחק פינדרוס: אין היום? זו סתם שאלה כללית

רעות רבי: יש היום עדיין בגליל המערבי בקרקעות יש עדיין זיהום בקרקע

רעות רבי:  זאת אומרת פסולת שהמפעל פיזר לא כפסולת, אז שמו את זה כמצע לדרכים

רעות רבי:  ויש פרויקט מאוד גדול שהמשרד מממן, ובימים אלה ממש מפונים עוד אתרים מזוהמים בגליל המערבי

רעות רבי:  אבל זה עניין נקודתי

רעות רבי:       השימוש באסבסט צמנט וזה שהוא הגיע להיות ב-80 מיליון מ"ר ברחבי הארץ, כשאם לרגע נלך אחורה לשנות הקמת המדינה, היה חלק מהציונות, מבנייה קלה, ממשהו מאוד מהיר, ורק בדיעבד התגלה כפיזור של חומר שהוא מסרטן ודאי

רעות רבי:  ולפי החוק, המשך שימוש קיים באסבסט שהוא במצב תקין הוא מותר, מה שאמרה תהילה נכון, שיש פה פוטנציאל

רעות רבי:  ולכן מבחינה חוקית אדם שיש לו או לול עם סככת גג עם אסבסט, או אפילו גר בבית עם אסבסט אין בעיה, וגם בעולם זה קיים, אין מדינות שאוסרות שימוש באסבסט צמנט, אבל אנחנו בגישה שאנחנו צריכים לעשות צעדים אקטיביים כדי להאיץ את ההסרה

יצחק פינדרוס: אבל היום אסור לבנות מחדש

רעות רבי: אסור לבנות

רעות רבי:  החוק ב-2011 זה לא ייצר, לא ייבא, אין, זה מצאי, שעל פניו אמור להיות קל לנהל אותו כי הוא רק מצטמצם

רעות רבי:  הדבר היחיד שמותר לעשות באסבסט, חוץ מהשימוש הקיים, זה לפרק אותו ולהסיר אותו ולהטמין אותו כחוק, בהיתרים, עם בעלי מקצוע מורשים על פי החוק, זה מאוד מוסדר

רעות רבי:       בכל זאת יש בציבור מצד אחד איזשהו חוסר מודעות או חוסר ידיעה על מידת הסיכון, מהצד השני כשהמוצר הוא תקין אין ממנו סכנה, זה לא חומר רדיואקטיבי, זה לא משחרר סיבים כשהוא במצב תקין

רעות רבי:  אז קודם כול אין בניה חדשה, ויש המון מנופים שקיים סביבנו שמאיצים את ההסרה של האסבסט

רעות רבי:  אם למשל חלק גדול מן האסבסט נמצא בבסיסים צבאיים, וכל הנושא של העתקת בסיסים דרומה זה מנוף

רעות רבי:  כל הנושא של הסולארי, התקנה של גג סולארי לא מתאפשרת על גג עם אסבסט צמנט אז זה גם מנוף

רעות רבי:  בכלל כל המעברים של הפשרת קרקעות ביישובים חקלאיים לבניה, להרחבה, לבנייה פרטית, גם מאיצה מהלכים לפינוי של לולים נטושים וכו'

רעות רבי:  אבל כל אלה הם דברים שהם קורים באיזשהו קצב, לפי מה שסביבנו והם מבורכים, אבל כן צריך בעצם את הצעדים האקטיביים של האצה של פינוי אסבסט צמנט

רעות רבי:       מה שעשתה המדינה, ובאמת ראינו כמו שגם תהילה הראתה בחוכמה, את הנושא של האזורים שיש בהם סיכון מוגבר כן לבצע פעולות אקטיביות, כן לממן

רעות רבי:  כי לפי חוק, החובה לפינוי גג אסבסט היא של בעל הנכס

רעות רבי:  זאת אומרת שזה חוקק שמי שהבית הוא שלו, אם זה מבנה ציבור או אם זה בעל בית פרטי, אם זה קיבוץ, חקלאי, באחריותו לפנות את האסבסט

רעות רבי:  והדבר הזה, אמרנו, יחד עם זה שאמרנו שאין חובה שוב מכניס איזשהו קצב מסוים לדבר הזה

רעות רבי:       כן המקומות שהמדינה הבינה שפוטנציאל הסיכון הוא יותר משמעותי, באמת זה היה בעוטף ועוד פרויקטים שעוד היו בתחילת העשור הקודם, של תקציבים שעברו למשרד החינוך והייתה הסרה משמעותית של גגות אסבסט צמנט ממבני חינוך

יצחק פינדרוס: אני רוצה להתעכב כשאת מדברת על הדרום

רעות רבי: כן

יצחק פינדרוס: א', עלה פה שמתוך 13 פניות – שבע פונו, שלוש לא טופלו ושלוש טופלו

יצחק פינדרוס:  והנושא השני שעלה פה מאוד חזק זה שכן, יש מועצות שעשו מיפוי, יש מועצות שלא עשו מיפוי ויש תקציב לזה

יצחק פינדרוס:  השאלה מה עמדת המשרד? בואי נתחיל באיזשהו מקום

יצחק פינדרוס:  אם התחלנו מהעוטף

יצחק פינדרוס:  השאלה איך אנחנו מתחילים לפחות בעוטף להתקדם? והשאלה השנייה שמאוד מטרידה אותי זה הנושא של בסיסי צה"ל, קיבלתי תשובה מאוד טובה של דוברות

יצחק פינדרוס:  אני אומר בכנות, זו הייתה התחושה שלי - - - צה"ל עובד לפי הנהלים של הגנת הסביבה

יצחק פינדרוס:  אבל זה בעצם מה שאמרו

יצחק פינדרוס:  הצבא בסוף הוא איזשהו גוף שכן יש איזושהי מוטת שליטה על מחנות צבאיים, וצריך איזושהי תוכנית לעשות את זה

יצחק פינדרוס:  אני סגור ואני פועל על פי ההנחיות ביום שיישבר

רעות רבי: אז אני אתחיל מהשאלה השנייה

יצחק פינדרוס: יש לנו איזושהי אחריות כמדינה, אנחנו שולחים חייל לתוך בסיס, יש שם אסבסט, הוא בא ורואה

רעות רבי: כן

רעות רבי:  אז בעניין של בסיסי צה"ל אני אתחיל מזה

רעות רבי:  שוב אמרנו המשך שימוש קיים הוא מותר

רעות רבי:  אז מהמקום שבו המשרד יכול לבוא

יצחק פינדרוס: אני אגיד לך משהו, אני לא עצרתי אותך - - - המבנים האלו הם ישנים מאוד

יצחק פינדרוס:  אני לא איש מקצוע, אבל להערכתי סיכוי שב-80 מיליון מטרים, אחוז מאוד גבוה ממנו יש כבר שבר, הערכה, עוד פעם

יצחק פינדרוס:  איך אמרת? מקום המדינה, 75 שנים, בני 50 שנים

יצחק פינדרוס:  אני מעריך שיש איזשהו בלאי גם בכל דבר נורמלי

יצחק פינדרוס:  לא תופסים, אבל ההערכה היא שאם זה כל כך הרבה שנים זה כנראה סיכוי גבוה שיש שם שבר, ובטח במחנה צבאי, ובטח אתה לא מצפה מחייל שהוא ישים לב ויפנה למי? לקצין שלו שיוציא להודעת דוברות? אני מרגיש לא בנוח עם זה

רעות רבי: בלי לסנגר על החומר שיש לו תכונות מופלאות ולכן הוא הפך כל כך נפוץ, יש לו עמידות מאוד גבוהה בכל זאת, ואכן גם בדיגומים שעשינו ליד מבנים שגם עומדים עשרות שנים לא דגמנו סיבים מרחפים באוויר

רעות רבי:  תמיד יש את הסיכון שמישהו יחליט לחבר איזשהו כבל חשמל למעלה ויפגע באסבסט וכן, אם משהו יתבלה לאורך השנים קדימה

רעות רבי:       אנחנו היינו במגעים לאורך השנים לראות איך צה"ל מכניס לתקציבים שלו באופן יזום הסרה והחלפה של גגות

רעות רבי:  אנחנו יודעים שיש מהלכים, חלק גדול מאוד קורה בגלל מנופים אחרים, של העתקה של מעבר של צה"ל דרומה וזה מצוין כי זה קורה בכמויות

רעות רבי:       לעניין פניות של חיילים, חלק מזה שאנחנו מוציאים 3,000 היתרים בשנה לעבודות אסבסט ברחבי הארץ, חלק מהם הם גם לבסיסים צבאיים, זה קורה

יצחק פינדרוס: בשביל זה שאלתי, בבסיסים צבאיים אתם עושים או הצבא עושה?     

רעות רבי: רק המשרד להגנת הסביבה, הם צריכים להיות, הם בעל הנכס במקרה הזה והם צריכים לתקצב

רעות רבי:  אבל הם חייבים לפעול באמצעות קבלת היתר מאת המשרד, באמצעות קבלן מורשה

יצחק פינדרוס: ואתם מקבלים הרבה פניות?     

רעות רבי: לגמרי מקבלים

רעות רבי:  אני רק אגיד שיש גם פניות מחיילים מודאגים, לפעמים הורים של חיילים מודאגים

רעות רבי:  ועכשיו ספציפית בתקופת הלחימה גם היו פניות מחיילי מילואים שמלינים אותם בסככות

רעות רבי:  אני לא יודעת אם זה היה לולים אבל בכל מיני מקומות

רעות רבי:  ולכל פניה כזאת אנחנו מתייחסים, אם יש לנו אפשרות אנחנו מוציאים מפקח שלנו לראות האם האסבסט הוא במצב מפגע, אם הוא במצב מפגע יש לנו את כל הכלים לחייב את בעל הנכס, בין אם זה הצבא, או אם היישובים באזור, בעצם לפעול לפנות את המפגע

רעות רבי:  הרבה פעמים אנחנו גם רואים שזה תקין ואנחנו מרגיעים ואומרים שבמצב הנוכחי אין סיכון

רעות רבי:  כמובן אל תתלו גרלנדות מהגג, אבל גם יכולים להרגיע ברמות מסוימות כשזה המצב

יצחק פינדרוס: עצרתי אותך

יצחק פינדרוס:  תחזירי

רעות רבי: אז עכשיו לגבי העוטף, איך מתקדמים במימוש? התקציבים ניתנו בהחלטת ממשלה וחולקו לרשויות מקומיות לפי מפתחות מסוימים, והיה באחריות הרשויות לשדך בין הכסף לבעלי הגגות

רעות רבי:  זאת אומרת לבתים הפרטיים שרוצים להחליף את הגגות

רעות רבי:  אני חושבת שזה, יחסית, כן נעשה בשיעורי מימוש גבוהים

רעות רבי:  חלק, למשל דווקא מההחלטות האחרונות, יותר בערים, למשל באשקלון זה לוקח קצת יותר זמן

רעות רבי:  בקהילות הקיבוציות זה בדרך כלל באופן הטבעי ההתארגנות יותר פשוטה אז זה כן קורה

רעות רבי:       נכון, יש שם עוד 15 מיליון שקלים שאנחנו צריכים לסייע להם לבוא לקח מאיתנו את הכסף

רעות רבי:  לעשות את החיבור בין הצרכים לכסף הזמין

רעות רבי:  זה לגבי העוטף

רעות רבי:  ואני כן אגיד, אני מניחה שעוד נדבר על זה בסוף, שצריך לעשות את זה בצפון

רעות רבי:  בצפון אנחנו ללא מהלכים ממשלתיים של הסרה יזומה, ואנחנו מתכוונים, בטח לאור המציאות ששיקפה לנו את הפוטנציאל המימוש של הסיכונים האלה, צריכים לקדם מהלכים של הסרה יזומה בצפון

רעות רבי:  אנחנו עוד נמצא את ההתארגנות במשרד, וברמה הממשלתית אני בטוחה שיהיו עוד מהלכים של סיוע בצפון, זה צריך להיות הצעד הבא

יצחק פינדרוס: אני אשאל עוד שאלה שעולה מדברייך

יצחק פינדרוס:  את אומרת שכשאתם מקבלים פנייה אתם יוצאים

יצחק פינדרוס:  הקבלן שלכם עומד בכמות הפניות? למשל, עלה פה שיש שלושה שעדיין לא טופלו

יצחק פינדרוס:  זאת אומרת מהם סדרי הגודל שהמשרד מסוגל להתמודד? והאם הוא מתמודד עם כל הפניות? באיזה סדר גודל של זמן?     

רעות רבי: אז אני אחדד מה זה אומר יוצאים

רעות רבי:  אנחנו יכולים לקבל פניות על קיומו של מפגע מכמה ערוצים

רעות רבי:  למשל יכולות להגיע פניות ליחידה הסביבתית, וליחידות הסביבתיות וגם במחוזות של המשרד יש סוקרים מורשים או אנשים שהם בעלי הידע המתאים כדי לבוא ולהגיד האם יש אכן מפגע? מצב שהוא לא תקין וצריך להתקדם לכיוון של הסרה

רעות רבי:       אז יכולות להיות פניות שאנחנו נשמע בדיעבד שהיה נציג יחידה סביבתית באיזשהו מקום ואכן ראה שיש מפגע

רעות רבי:  יכולות להגיע פניות למוקד של המשרד להגנת הסביבה, זה יכול להיות או מאזרח, או מהכבאות שהגיעו ראשונים לאיזשהו אתר ומדווחים לנו שיש מפגע אסבסט

רעות רבי:  והשלב הזה, הראשון, של איזשהו מידע שמגיע אלינו, הוא בעצם הטריגר להמשך התהליך

רעות רבי:       המשך התהליך, כמו שאמרנו, מכיוון שבעל הנכס הוא מי שמחויב לפעול לפינוי המפגע, יש שלב של איתור בעל הנכס, שכמובן במצב המלחמתי הוא מורכב יותר והסיבות לאתרים שלא פונו זה בעיקר הקושי הזה של איתור בעל הנכס, הנעת בעל הנכס

רעות רבי:  יש לנו גם סמכויות בחוק, אנחנו יכולים לתת הנחיות, אנחנו יכולים לתת צווים

רעות רבי:  אנחנו לא חושבים שזה הזמן המתאים לפעול בכלים האלו

רעות רבי:  אבל אני רק אומרת שבשגרה אנחנו כן משתמשים בכלים האלה

רעות רבי:  ובעל הנכס צריך לפנות, יש לנו גם מסמכים מאוד ברורים גם באתר וגם דברים שאנחנו מושיטים ממש לאדם ביד בשטח, לפעמים זה הכבאים שבשטח מושיטים לבעל הנכס מה הוא צריך לעשות

רעות רבי:  יש מאגר באתר המשרד

יצחק פינדרוס: כשאת אומרת כבאים, הכבאים גם מוסמכים?     

רעות רבי: הכבאים מכירים, יש פה גם נציג כבאות

רעות רבי:  אבל לכבאים יש גם נוהל מוסדר בין המשרד לכבאות, איך יודעים לתת את הקצה הראשון של החבל לאדם הבא שצריך לפעול

רעות רבי:  מה שאני אומרת זה שבאתר המשרד יש מרשם של קבלנים שמורשים לעסוק באסבסט ובעל הנכס אמור להתקשר עם הקבלן

רעות רבי:       אנחנו בעצם מסדירים את המעטפת ובעל הנכס יפנה לקבלן, הקבלן יפנה אלינו, יקבל היתר ויפעל לפי הכללים שלנו

רעות רבי:  כשאמרתי שאנחנו יוצאים זה כדי להניע את הגלגל הזה

רעות רבי:  הקבלן שיש למשרד הוא לא הקבלן שמבצע את כל העבודות האלה

רעות רבי:  הוא קבלן שמבצע עבודות בהתקשרות ייעודית שיש למשרד עם, אנחנו קוראים לו, קבלן הבית, והוא מיועד למקרים פרטניים של מיעוטי יכולת, של מצבי חירום או מצב בעורף שבהם אנחנו מבינים שאין גורם אחר באותה שרשרת שתיארתי, שיפעל, ואז אנחנו נפעיל את הקבלן שלנו

רעות רבי:       עד היום, להגיד בהקשר של המלחמה, אנחנו לא הפעלנו את הקבלן שלנו, מכיוון שיש מנגנונים שכרגע עובדים

רעות רבי:  עובדים ברמת הדחיפות והסיכון שאנחנו, כשאנחנו מקבלים את המידע, יכול להיות שזה משטח צבאי סגור ואנחנו לא לגמרי מודעים למה המצב בשטח, זה קצת יותר מורכב, אבל אנחנו מסתייעים בצבא בעניינים האלה

יצחק פינדרוס: אני אומר ככה, את הבאת את הנושא של הצפון, ואני מנסה להבין

יצחק פינדרוס:  אני אומר את זה ממקום שאני מנסה להבין

יצחק פינדרוס:  קרן הניקיון בעצם הוא בשליטה משותפת שלכם עם משרד האוצר, אבל הוא קרן שהוא עם עודף, זאת אומרת הוא לא עלות לתקציב

יצחק פינדרוס:  אפילו לוקחים ממנו הלוואות מדי פעם, אבל הקרן עדיין נמצאת

יצחק פינדרוס:  זאת אומרת למה המשרד צריך לחכות להחלטת ממשלה והמשרד לא יכול להוביל החלטה מול משרד האוצר, לא צריכה להיות סיבה למשרד האוצר לעשות את זה יזום בצפון? למה המשרד לא יוזם את זה בצפון?     

רעות רבי: המשרד יכול ליזום את זה בצפון, זה כמובן תלוי בפניות של תקציבים בקרן הניקיון

יצחק פינדרוס: הפניות של התקציב בקרן הניקיון קיימת

רעות רבי: אז רק להגיד שאסבסט נמצא במטרות הנוספות

רעות רבי:  אני לא בקיאה בסלים התקציביים שם, אבל האסבסט נמצא במטרות הנוספות והוא לא מטרה עיקרית ויש איזשהם אחוזים

יצחק פינדרוס: אני אספר לך סוד קטן שלוקחים גם לתקציבים אחרים הלוואות משם שלא קשורים לאיכות הסביבה ולכן גם אם הוא למטרות הנוספות, הוא לפני המטרות הלא נוספות שמשם לוקחים מקרן הניקיון

יצחק פינדרוס:  זאת אומרת שקרן הניקיון עומדת כאבן שאין לה הופכין

יצחק פינדרוס:  לא נעים לי להגיד אבל כבר 20 שנים היא עומדת כמעט כאבן שאין לה הופכין

דוד מור: אני עידו מור, רכז סביבה ומים באגף תקציבים באוצר

דוד מור:  אני חבר בהנהלת הקרן

יצחק פינדרוס: לקחנו ממכם הלוואה עכשיו לכמה דברים

יצחק פינדרוס:  אני חבר בוועדת כספים במקרה, אני מכיר את זה, ולכן אני שואל

דוד מור: כן, זה בשני כובעים שונים כאוצר

דוד מור:  בכל מקרה זה נכון שכיום יש עודפים בקרן הניקיון, אבל כשמסתכלים על הקרן כמו על כל תכנון תקציבי צריך להסתכל על ההתחייבויות של הקרן, ובסופו של דבר העודפים נוצרו בשנים 2017 עד לשנה זו, אבל כבר השנה היקף ההכנסות וההוצאות של הקרן הוא די דומה, וכשמתכננים קדימה כיום החלטות הקרן שהתקבלו, שרובן אמורות להיות בטיפול בפסולת, להפחתת הטמנה, החלטות הקרן כבר עולות על היקף הכספים שיש בקרן

דוד מור:       רעות התייחסה לסוגייה ספציפית וזו הסוגייה של מטרות נוספות

דוד מור:  יש הגבלה בחוק שהמטרות הנוספות יכולות להיות רק עד 25% מההוצאות בקרן, והן אמורות גם להינתן רק אחרי שבעצם הקרן השקיעה את הכספים במטרה העיקרית שלשמה נלקח ההיטל, וזאת בעצם איזושהי מגבלה

דוד מור:  אני חייב להודות שאני מסכים שככל ותהיה תוכנית, שוב, לא להסרת כל האסבסט בארץ, אבל אני לא חושב שתהיה בעיה

יצחק פינדרוס: אני קצת מלווה את קרן הניקיון במשך שני עשורים, ואני מודע לצורת ההתחשבנות, שמחשבנים

יצחק פינדרוס:  קרן הניקיון עוד יש לה הרבה דרך להגיע בשביל שהיא תהיה מנוצלת

יצחק פינדרוס:  יכול להיות שמה שאתה אומר על ה-25% הוא נכון בגלל שהתחילו להשתמש בה לדברים בכלל מחוץ לזה

יצחק פינדרוס:  זאת אומרת אם אני אקח מהדירוג של ה-25%

דוד מור: אין ספק שזו מטרה חשובה

יצחק פינדרוס: לכן אני לא חושב שאם ייקחו, לצורך העניין, 15 מיליון שקלים ויתחילו משהו בצפון, יתחילו איזשהו הליך

יצחק פינדרוס:  מתקיים הליך בלולים בכל מקרה כמו שהיא אמרה

יצחק פינדרוס:  בוא נאמר שחלק נכבד ממנו זה הלולים

יצחק פינדרוס:  אבל להוציא כסף על מיפוי, להוציא כסף בסוף יגרום למשל למשרד החקלאות בהקצאות הבאות של הביצים, יתנו עדיפות למי שמחליף את האסבסט, ברגע שיעשו מיפוי

יצחק פינדרוס:  ולכן אני חושב שאם המשרד יזום את הדבר הזה וייקח 15-20 מיליון שקלים ויתחיל איזשהו הליך בצפון

יצחק פינדרוס:  ולכן אני אומר לחכות להחלטת ממשלה, בסדר, כמו שהתחלתי את הישיבה היום, המפונים עדיין מחכים להחלטת ממשלה לדעת מה הם עושים ב-1 בינואר

יצחק פינדרוס:  אני לא רואה שהחלטת הממשלה כרגע זה מה שהולך להיות

דוד מור: כבוד יושב-הראש, אנחנו מסכימים

יצחק פינדרוס: אני חושב שביניכם אתם צריכים לעשות את זה, תוציאו תוכנית

יצחק פינדרוס:  הוועדה תלווה אם תצטרכו את ועדת הפנים והגנת הסביבה, נעשה את זה

יצחק פינדרוס:  אם תצטרכו את ועדת הכספים לאיזושהי החלטה לקרן הניקיון

יצחק פינדרוס:  אני לא חושב שזה לא ברמה שצריך להמתין להחלטת ממשלה בשביל 10-15 מיליון שקלים לקחת לנושא כזה כרגע בטח

יצחק פינדרוס:  והוא יניע משרדים אחרים

יצחק פינדרוס:  כמו שאמרתי בהקצאת הלולים, בהקצאת הביצים, בהקצאת הדברים האחרים זה יכול להניע

יצחק פינדרוס:  הרי תהליכים יקרו וקורים, זה לא משהו שלא קורה

יצחק פינדרוס:  בטח עכשיו כשאנחנו בספק עימות בצפון, ובאיזו רמה הוא יהיה

יצחק פינדרוס:  אבל התהליך הזה יכול לקרות

דוד מור: המגבלה של טיפול באסבסט, לא בכל הארץ, כי בכל הארץ זה סכומי עתק, אבל המגבלה לבצע תוכניות כאלו היא לא תקציבית כי זה באמת מבוסס על הקרן

דוד מור:  יכול להיות שיש צרכים של החלטות ממשלה וכו' שנובעות מכך שאתה רוצה לתת עדיפות לאזור כזה או אחר

דוד מור:  כלומר, לקרן אין יכולת משפטית, להבנתי, להגיד אנחנו עכשיו מטפלים רק באזור הזה

יצחק פינדרוס: לא, אמרתי שמשרד איכות הסביבה יפנה למשרד האוצר ויגיד חבר'ה, תנו לי מהקרן 15 מיליון שקלים

דוד מור: גם ללא קשר לזה, גם עכשיו אם לצורך העניין אם רוצים לקבל החלטה לשיקום אסבסט בעוטף עזה אז נדרשת איזושהי הסמכה

דוד מור:  זה לא משהו שניתן לעשות

דוד מור:  קרן הניקיון מחויבת לשוויון והיא לא יכולה לקבל החלטות אזוריות ברמה העקרונית

דוד מור:  אבל שוב, אלו סוגיות שברגע שתהיה תוכנית מקצועית אני בטוח

קריאה: אנחנו נמצא את הדרך

יצחק פינדרוס: תוכנית מקצועית אפשר יהיה לפתור את זה

יצחק פינדרוס:  כן, רצית?     

רועי פולקמן: רועי צוקרמן, ראש ענף חומרים מסוכנים אגף מבצעים, כבאות והצלה לישראל

רועי פולקמן:  אני רוצה להתייחס לכמה נקודות

רועי פולקמן:  אחד, כבאות והצלה לא מוזנקת לאירוע אסבסט, היא מוזנקת לאירוע שריפה, אירוע הרס או אירוע חומרים מסוכנים

רועי פולקמן:  ככל שהיא מוזנקת לאירוע היא מבצעת את הפעולות שלה

רועי פולקמן:  פעולות של חילוצי לכודים, טיפולים בשריפה, קיבוע שריפה וטיפול באירוע חומ"ס, חומרים מסוכנים

רועי פולקמן:       ככל שאנחנו מגיעים לאירוע ומתקבלות אינדיקציות באמצעות לוחמי האש שלנו, שמזהים אינדיקציות לנוכחות של אסבסט, כמו שד"ר תהילה פירטה, הם מחויבים לדווח באמצעות ציר השליטה, באמצעות המשל"ט למוקד להגנת הסביבה, לעדכן אותם, שימו לב יש כאן לוחות של אסבסט ומבקשים מהם להגיע למקום

רועי פולקמן:  במקביל הם מבצעים את הפעולות באותו אירוע, ולאחר מכן בעצם מבצעים את הפעולות של הנהלים הרלוונטיים שהגדירו להם מה עושים כדי לצמצם את המפגע הזה שנקרא אסבסט

רועי פולקמן:  מן הסתם מוודאים שיש להם את המיגון המתאים, עושים פעולות של בידוד המבנה למרחק של 50 מטרים, מעדכנים את כל הגופים הרלוונטיים באירוע, תוחמים את האירוע ומרססים מים על אותו אבק מזיק, אותו אסבסט, כדי למנוע ככל שניתן את הפיזור שלו החוצה

רועי פולקמן:       עושים העברת מקל מסודרת, כלומר אין מצב שאירוע אסבסט לא יסתיים בהעברת מקל מסודרת כמו שהגנ"ס הגדירו, יש טופס, יש הנחיות ברורות מה הם עושים

רועי פולקמן:  היום, דרך אגב, אנחנו בונים – לא קשור למלחמה התחלנו את זה לפני המלחמה – איזשהו ממשק דיגיטלי שהאירוע לא ייסגר אם אותו מפקד משמרת באירוע העביר את הטופס הדיגיטלי הזה ישירות להגנ"ס

רועי פולקמן:  אנחנו בשלבי פיתוח של הממשק הזה

רועי פולקמן:       וכמובן, הבטיחות של הכבאים, של לוחמי האש, היא סופר חשובה

רועי פולקמן:  הוא חייב לשטוף את עצמו בתום האירוע, הוא חייב להעביר את חליפת המיגון שלו למכבסה ייעודית

רועי פולקמן:  כלומר, כל התהליך הזה הוא תהליך סגור

רועי פולקמן:  ואגב, רק לפני כשנה אנחנו סיימנו להתקין את תורת הלחימה, רעננו את כלל הלוחמים שלנו בנושא הזה וגם במהלך המלחמה עשינו ריענון נוסף     

יצחק פינדרוס: מה קורה עם גופי ההצלה שנמצאים, מבחינת מד"א, גם יודעים?     

רועי פולקמן: ברוב המקרים מד"א לא נכנס למוקדי האירוע

רועי פולקמן:  בעצם אם יש לנו עכשיו לצורך העניין איזשהו לכוד שאנחנו צריכים לחלץ, אנחנו מחלצים אותו לאזור נקי ומד"א ממשיך את הטיפול שלו שם פנימה

רועי פולקמן:  הוא לא נכנס לאזור המזוהם, לאזור החם

יצחק פינדרוס: הבנתי, זאת אומרת החילוץ זה אתם

רעות רבי: ומה לגבי זק"א? אפילו ארכיאולוגים שהסתובבו ביישובי העוטף ועבדו עם עפר לצערנו, האם הם תודרכו להיזהר ממפגעי אסבסט שיכול להיות אסבסט באזור של חלק מהנפגעים? האפר שהם עוסקים בו הוא אולי אסבסט שהתפורר?     

רועי פולקמן: ככל שאנחנו מכירים, מבינים, שיש אינדיקציה לאסבסט אנחנו כמובן מתריעים לגופים הרלוונטיים

רועי פולקמן:  אגב מד"א מקושרים איתנו במערכות השליטה, כל מידע שאנחנו מעלים במערכת השליטה שלנו, מקושרת למדא

רועי פולקמן:  מד"א רואים את ההודעות שלנו

רועי פולקמן:  יש לנו חיבור מלא

רעות רבי: גם זק"א? הם ממש הסתובבו שם

רועי פולקמן: כן

רועי פולקמן:  הכול בהנחה שראינו אינדיקציה וכמובן התרענו בצורה מקובלת

רועי פולקמן:  סביר להניח, אני עוד פעם אומר שיש לנו כל כך הרבה מאוד אירועים, כמו במלחמה הנוכחית שיכול להיות שבחלק מהאירועים לא הייתה תשומת הלב המלאה, בעקבות רצף של אירועים, כמו שתיארת בדוח שלך, שהיו אירועים שלא הגענו אליהם, כמו למשל בשריפה בגלל המצב הבטחוני שמנע מאיתנו להיכנס לאותו אזור מאוים

רועי פולקמן:  זה הכול

הילה אקרמן: היי, הילה אקרמן ממרכז שלטון אזורי

הילה אקרמן:  אני מייצגת את כל המועצות האזוריות ועיקר הרשויות בקווי העימות שיש להם הרבה אסבסט, הרבה מהן הן מועצות אזוריות

הילה אקרמן:  כמה דברים, אחד, לגבי הצפון באמת יש הרבה אסבסט בלולים, אבל יש לנו המון אסבסט גם במבני ציבור, במבנים חקלאיים, במבנים פרטיים, בקיבוצים, במושבים, ואנחנו חושבים שמדובר בעשרות, אם לא מאות אלפי מטרים רבועים

הילה אקרמן:  אז כשמסתכלים בכלל זה באמת לא רק הלולים

הילה אקרמן:       אנחנו נשמח אם, כמו שעשו את הפעילות בדרום, וכמו שרעות ציינה, כן ננצל את ההזדמנות עכשיו להסיר באופן יזום את גגות האסבסט בצפון, כרגע אפשר לטפל רק בכל מה שמארבע קילומטר מהגבול ואילך, אבל אם תהיה הפוגה אפשר יהיה לטפל גם באזורים היותר קרובים

הילה אקרמן:       חשוב להגיד שאנחנו חושבים שצריך לטפל בזה גם עכשיו, מכיוון שהמשרד, וגם האוצר בטח יודע, שלטפל באסבסט צמנט שהוא לא שבור ושרוף, זה זול בעשרות מונים מאשר לטפל באסבסט כאשר הוא כבר פגוע

הילה אקרמן:  אז לכן עלות-תועלת תקציבית, ככל שנקדים תרופה למכה נוכל לחסוך בהמון כסף ולדעתי זה קריטי

הילה אקרמן:       יש לנו עכשיו הזדמנות פז גם לטפל בצפון וגם בדרום את מה שלא סיימנו

הילה אקרמן:  בדרום יש את מנהלת תקומה שיש לה תקציבים מאוד מאוד גדולים, הרבה מאוד כוח אדם

הילה אקרמן:  אז לדעתי כדאי לנצל את ההזדמנות עכשיו לסיים את המשימה עם הסרת כל האסבסט

הילה אקרמן:  ובצפון גם יש לנו מנהלת שהוקמה, אני חושבת שאפשר להטיל עליה איזשהו פרויקטור מתוך המנהלת שפשוט ייקח את זה כמשימה ונוכל להסיר את כל האסבסט הזה

הילה אקרמן:       חשוב גם לציין – ועל זה לא דובר – לצערי הרב, בגלל שהסרה של אסבסט לא כולם מודעים, וגם העלויות הן מאוד גבוהות, יש לנו לא מעט אסבסט שזרוק בשטחים הפתוחים, וזו סוגיה שהייתי גם רוצה לטפל בה, גם בצפון וגם בדרום, מכיוון שגם האסבסט הזה ברגע שהוא בשטח הפתוח, נוסעים עליו וכו' אז זה הופך להיות מפגע וגם שם הטיפול יכול להיות מאוד מאוד יקר כי אני בעצם צריכה להתחיל לאסוף את האסבסט השבור שזו ממש משימה, ועדיף לטפל בלוחות כשהם כמה שיותר שלמים

הילה אקרמן:  דובר פה שבאזורים שהם שטח צבאי סגור למועצות – אין כלים לטפל באסבסט בשטח צבאי סגור, חשוב לשים את זה על השולחן, ולכן חשוב שזה לא יהיה באחריותן

הילה אקרמן:       רק רציתי להגיד תודה על הדיון החשוב הזה, ובאמת גם זה הזמן להודות לאגף אסבסט שזה אחד האגפים הכי טובים במשרד להגנת הסביבה, עם איזושהי אסטרטגיה, עם פעילות סיסטמתית, ובאמת ניהול של כל הנושא הזה

הילה אקרמן:  ובעיניי אני חושבת שכדאי לנצל גם את היכולות וגם את הרגעים האלה כי באמת לפחות בצפון ובדרום לטפל באסבסט הזה, אנחנו רואים שכמה שיותר אנחנו מקדימים תרופה למכה, אני אתן לכם דוגמה במטה יהודה, כל פעם כשיש שריפה גדולה נשרפים לולים ואז צריך לטפל בזה כאסבסט פריך, אז ככל שאנחנו באמת יותר מונעים, לאחר מכן זה נותן מענה

הילה אקרמן:       עכשיו חשוב לי גם להגיד שצריך לקחת בחשבון שלפעמים נותנים לא מעט מימון להסיר, אבל יש פה עוד נושא של מימון שזה החלפת הגגות, שזה משהו שבהכרח נופל על בעל הנכס, אבל כאשר נותנים מימון להסרת האסבסט, המימון צריך להיות מספיק אטרקטיבי כדי שבעל הנכס יעשה את זה, מכיוון שהוא עוד צריך לשים בעצמו את העלות החלופית של הגג

הילה אקרמן:  אז לכן ככל שאנחנו ניתן את הכיסוי הגדול יותר למימון, כך בעלי הנכס יהיה להם אינטרס גם להסיר את האסבסט ונוכל לבצע את זה גם יותר בקלות

הילה אקרמן:       ודבר אחרון, מרכז שלטון אזורי מאוד מעוניין שזה יקרה, אז ככל שצריך את עזרתנו גם מול המועצות האזוריות, אנחנו כאן כדי לסייע לאגף אסבסט בדבר הזה, ונשמח להיות שותפים ולקדם את המטרה החשובה הזאת

הילה אקרמן:  תודה רבה

יצחק פינדרוס: תודה

יצחק פינדרוס:  ממה שאת יודעת במועצות האזוריות בצפון, להם יש כבר איזשהו מיפוי? יש מועצות אזוריות שעשו מיפוי יזום?     

הילה אקרמן: חלקית

הילה אקרמן:  דיברתי אתמול למשל עם גליל עליון, אז הם עשו כן איזשהו סוג של מיפוי

הילה אקרמן:  אני חושבת שהא חלקי גם במועצות שעשו

יצחק פינדרוס: כי אנחנו מדברים על מאות אלפי מטרים שאחרי המבצע בדרום נשארו רק במועצה אזורית 40,000 מטר

הילה אקרמן: אז הוא מאוד חלקי, וצריך לעשות עוד מיפוי

יצחק פינדרוס: ומהניסיון שלכם במבצע בדרום, מה היו הדברים שלא עבדו? אני אומר למשרד שרוצים ללכת לצפון שלא יתעכבו על זה

הילה אקרמן: אני פחות יודעת להגיד לך, אבל אני חושבת שצריך להסתכל על רמת התוצאה

הילה אקרמן:  זאת אומרת כן פונו הרבה גגות אסבסט, אבל כן נשארו הרבה

הילה אקרמן:  אז צריך אולי לבחון ולשאול למה? צריך לעשות על זה איזושהי בקרה

הילה אקרמן:  אפשר לעשות על זה אולי מפגש עם המועצות האזוריות ולבדוק איך אפשר לשפר ולהסיק לקחים כלפי הצפון

הילה אקרמן:  אבל כן מהשיחות שלי עם אנשים בצפון, אמרו שאם רוצים לעשות איזשהו מבצע אז אחד, חשוב היקף המימון, שתיים גם הנושא של הבירוקרטיה

הילה אקרמן:  אם רוצים לעשות מבצע, זה אומר שעכשיו צריכים לקבל היתרים מהר-מהר

הילה אקרמן:  ולכן, המשרד צריך להיות ער לזה שצריך להוציא את ההיתרים מהר

הילה אקרמן:       אני יודעת מהניסיון שלי שתמיד מוציאים את זה מהר, אבל בגלל שאם זה עכשיו צריך להשקיע על זה, צריך לראות שזה לא מתעכב

הילה אקרמן:  יש עוד חסם שכן צריך לדבר עליו, אני לא יודעת איך טיפלו בו בדרום, אבל זה חסם בכלל כשאנחנו מדברים על הסרת אסבסט, זה שלא מעט מבנים שיש עליהם אסבסט הם מבנים מאוד ישנים, וזה אומר שלחלקם אין היתרי בנייה

הילה אקרמן:  עכשיו להחליף אסבסט במבנה שאין לו היתר בנייה, מבחינת תכנון ובניה זה בעייתי, אני לא יודעת איך פתרו את זה בדרום

רעות רבי: מבחינת אסבסט אין בעיה

הילה אקרמן: מבחינת אסבסט אין בעיה אבל מבחינת תכנון ובנייה

יצחק פינדרוס: אבל איך הוא שם את הגג החדש?     

רעות רבי: אני אומרת להסיר, אם מישהו רוצה שימוש אחר

יצחק פינדרוס: אבל אף אחד לא יסיר אם אתה משאיר אותו בלי גג

רעות רבי: יש מבנים שהם ללא שימוש, יש מבנים נטושים ויש עליהם

הילה אקרמן: זה לא משנה, מבחינת תכנון ובנייה יש חסם שצריך לבדוק

הילה אקרמן:  אני לא יודע איך עושים את זה אבל מבחינת תכנון ובנייה גם מבנה נטוש

יצחק פינדרוס: אבל זה בידיים של השלטון האזורי

הילה אקרמן: אבל זה חקיקה

יצחק פינדרוס: בכלל לא בטוח

הילה אקרמן: לפי חוק התכנון והבנייה, אני אומרת שזה חסם

יצחק פינדרוס: לפי חוק התכנון והבנייה יכול מהנדס לקבל החלטה, ובירושלים ככה עשינו תמיד

יצחק פינדרוס:  שמבנה שקיים לפני עשרות שנים אני מתייחס אליו כאל מבנה קיים

יצחק פינדרוס:  זאת אומרת אני לא פותח אותו מחדש

יצחק פינדרוס:  ככה היו מתייחסים

יוחאי תירוש: יוחאי תירוש, משרד החקלאות, מנהל תחום תכנון

יוחאי תירוש:  מה שהיה קיים לפני חוק התכנון והבנייה, בדרך כלל מתייחסים למבנים שהיו לפני חוק התכנון והבניה, לפני 1965, כמבנה שאפשר להוציא לו היתר

יוחאי תירוש:  אבל מה שאחרי 1965 בדרך כלל נדרש לו היתר

יצחק פינדרוס: מה שאחרי 1965 אתה אומר שנדרש?     

יוחאי תירוש: ככלל, כן, זה משהו כללי

הילה אקרמן: כאשר מגדירים את המבנה כמצב חירום כן יש אפשרות וכל מיני הקלות

הילה אקרמן:  אז צריך לבדוק את זה

הילה אקרמן:  זה איזשהו חסם שצריך לבחון אותו קצת יותר לעומק, אבל צריך לראות איך מטפלים בחסמים האלה, אבל נראה לי שהכל פתיר

יצחק פינדרוס: רק שלא יערבו את רמ"י פנימה, ואז אני אתחיל לבנות על זה, ואנחנו באירוע

יצחק פינדרוס:  כן, אתה רוצה להתייחס?     

יוחאי תירוש: אנחנו כמובן עשינו סקר של לולי הטלה משנת 2010

יוחאי תירוש:  הסקר כמובן הוא רק על לולי הטלה והוא כמובן רק תמונה חלקית

יוחאי תירוש:  640,000 מטרים זה כ-1,700 לולים שמכילים אסבסט

יוחאי תירוש:  המידע קיים, אנחנו יכולים להעמיד אותו לרשות המשרד להגנת הסביבה שישתמשו בו, וישכללו את הסקר שלהם גם למקומות אחרים

יוחאי תירוש:  לגבי החלפת הגג, אני לא בטוח שצריך היתר, כי כל עוד את לא חורגת מהקונטור אני חושב שאת לא חייבת

יוחאי תירוש:  צריך לבדוק את זה מול מהנדסי ועדות

יצחק פינדרוס: זו החלטה בסוף של מהנדסי ערים

יצחק פינדרוס:  לא נעים לי להגיד, הייתי יושב-ראש

יצחק פינדרוס:  בסוף זו החלטה של מהנדסי ערים הדברים האלה

יוחאי תירוש: לגבי הלולים, באמת הלולים חלקות א' שאמורים להתפנות הם סומנו להריסה מותנית בתוכניות שעשינו למתחמי ההטלה, והם אמורים לעבור למתחמים החדשים, ואמורים להיהרס

יוחאי תירוש:  הוועדה המקומית יכולה באמת להסיר אותם מבנים על כנם, אבל בתנאי, וזה כתוב בהוראות, שהם לא מכילים אסבסט

יוחאי תירוש:  וגם עוד כתוב שכל הפינוי יהיה בניהול ובפיקוח של המשרד להגנת הסביבה

יוחאי תירוש:  אז אנחנו נשמח לשתף פעולה בעניין הזה

תהילה שחר: רק אם אפשר לשאול, כל ההחלטות התקבלו ב-2007, גם הוקצו כספים בשביל לפנות את גגות האסבסט, אז למה פונו רק 10%?     

יוחאי תירוש: עד כה לא היה תקציב, אמרו לך גם מועצת הלולים

יוחאי תירוש:  לא היה תקציב לפינוי אסבסט

יוחאי תירוש:  היה תקציב לתכנון, היה תקציב לבניית המשטחים, יש עכשיו תקציב לבניית הלולים עצמם

יוחאי תירוש:  לאסבסט לא היה תקציב, ואם יש מסלול של הקרן לניקיון, אנחנו נשמח לשתף פעולה בעניין הזה

יצחק פינדרוס: כן, עוד מישהו? משרד הבריאות

איזבלה קרקיס: ד"ר איזבלה קרקיס ממשרד הבריאות

איזבלה קרקיס:  רציתי קודם כול להדגיש את העניין של הגדרת החומר כחומר מסרטן בכל סוגיו של החומר

איזבלה קרקיס:  זה אומר שבעצם אין איזושהי רמה בטוחה של חשיפה לחומר כדי שבסופו של דבר אנחנו נראה פגיעה בריאותית

איזבלה קרקיס:  זאת אומרת, כל סיב שנכנס לגוף האדם עלול בסופו של דבר לפגוע בבריאות האדם, וכן יכולה להיווצר מחלת סרטן ספציפית

איזבלה קרקיס:      בחשיפה לאסבסט אנחנו יודעים שמדובר במחלה מאוד ספציפית, מאוד ידועה ומאוד ממוקדת

איזבלה קרקיס:  אין פה בעיית הבנה של מה החומר שבן אדם נחשף אליו, וכתוצאה מאיזו חשיפה התפתחה המחלה שנקראת מזותליומה

איזבלה קרקיס:  נכון להיום במשרד הבריאות קיים רשם הסרטן הלאומי, שאנחנו אוספים נתונים על תחלואה בבני אדם בצורה מאוד ממוקדת, שאנחנו יודעים מאפייני אוכלוסייה מבחינת מיקום, מבחינת הגילאים של האנשים, וכמובן הסוגים ושלב ההתפתחות של המחלה

איזבלה קרקיס:      חשוב לציין שאסבסט הוא לא מיד מייצר תופעה בריאותית סרטנית, זה לוקח המון שנים, ובממוצע מדובר על כ-20 שנות מעקב או חשיפה שלאחר איזושהי חשיפה ראשונית לאסבסט אז כן אנחנו רואים את התוצאה של מחלת הסרטן

איזבלה קרקיס:  זאת אומרת אם אנשים נחשפים היום אנחנו עלולים לראות את התופעות האלה בעוד 20 שנים, זה מה שחשוב לציין

איזבלה קרקיס:       יחד עם זה, הנתונים שיש לנו עכשיו במאגרי הידע של משרד הבריאות, אנחנו כן מדברים על מספר עשרות מקרים בשנה שכן דווחו למשרד הבריאות, ולצערנו בשנים האחרונות אנחנו לא רואים ירידה במספר החולים במחלה הזאת, וזה מה שחשוב לציין לטובת ההקפדה של מניעת החשיפה של החומר הזה

יצחק פינדרוס: השאלה מה משרד הבריאות עושה בשביל ליידע את הציבור בעניין הזה מעבר עכשיו לשידור בערוץ הכנסת, האם יש לנו עוד אמצעים שאנחנו מיידעים את הציבור?     

איזבלה קרקיס: קודם כול אנחנו עובדים בצורה הדוקה עם המשרד להגנת הסביבה

איזבלה קרקיס:  אנחנו נמצאים בוועדות ביחד עם המשרד להגנת הסביבה

איזבלה קרקיס:  ויש גם פרסומים, ולמשל שיתופי פעולה עם האגודה למלחמה בסרטן

איזבלה קרקיס:  אנחנו משתפים פעולה ומפרסמים את כל הידע שקיים בנושא הזה

איזבלה קרקיס:  בעיקר גם אנחנו מקבלים פניות מהאוכלוסייה לגבי חשד האם זה מדובר על לוחות אסבסט, אז כן אנחנו מעבירים את הפניות להגנת הסביבה ומסבירים לאוכלוסייה מהם המנגנונים, מי אמור לטפל ואיך

איזבלה קרקיס:  ואז האוכלוסייה מקבלת מאיתנו מענה

יצחק פינדרוס: השאלה אם אתם לא חושבים ליצור איזשהו פרסום יזום בעניין הזה?     

איזבלה קרקיס: היו פרסומים לפני כן

איזבלה קרקיס:  במהלך המלחמה, צודק, לא היו

יצחק פינדרוס: צריך לעשות איזשהו פרסום באגף הדוברות אצלכם, איזשהו שיווק שיהיו יותר מודעים לזה

יצחק פינדרוס:  כמו שאמר נציג משרד החקלאות אם אין מספיק כסף לבעל הלול זה הדבר האחרון אצלו ברשימה, ואם אין מספיק כסף מהמועצה האזורית זה לא יהיה ברשימה

יצחק פינדרוס:  אני מסכים שזה צריך לבוא מכל הצדדים, אבל ככל שיהיה יותר שיווק, יהיה גם אינטרס יותר לאנשים לשתף פעולה בעניין הזה

איזבלה קרקיס: נכון שאולי זה יעלה את רמת הפחד או חשד של האוכלוסייה, אבל אם אין לבן אדם כסף והוא לא מקבל שום דוגמה - - -     

יצחק פינדרוס: לא אמרתי במקום, אמרתי כחלק מהעניין

יצחק פינדרוס:  ד"ר תהילה שאלה בצדק את משרד החקלאות למה רק 10% מהלולים

יצחק פינדרוס:  אני מתאר לעצמי שחלק מזה זה גם המודעות וכמה אנשים מעוניינים שזה יקרה

תהילה שחר: אני יכולה גם להוסיף, אמרת בנוגע לזה שאין להם כסף, שזה גם במסמך הקודם דנו בסיוע שהמשרד נותן למיעוטי יכולת, זה משהו משיחות שעשינו עם גורמים מהמועצות האזוריות, זה משהו שהרבה מהמועצות האזוריות לא היו מודעות אליו

תהילה שחר:  זאת אומרת שיש אפשרות שהמשרד נותן סיוע למישהו שרוצה לפנות שטח אסבסט משטחיו

רעות רבי: רק אם זה מפגע

תהילה שחר: נכון, רק אם זה מפגע

תהילה שחר:  אבל בכל מקרה רק בהקשר הזה להגיד שזה איזשהו מנגנון שקיים שהמשרד מציע, אבל גם כשמחפשים באתר על אפשרויות לפינוי אסבסט, הוא לא מופיע באתר

תהילה שחר:  זאת אומרת אני כאזרח פשוט שרוצה לפנות איזשהו מפגע אסבסט משטחי, אני לא יודעת שיש לי בכלל את האפשרות לפנות אליכם כדי לקבל סיוע בפינוי שלו

תהילה שחר:  אז אולי כדאי להנגיש את זה לציבור, את האפשרות שהדבר הזה בכלל קיים, או לרשויות כדי שהן יעדכנו את התושבים שנמצאים בשטחם

ראובן ארזי: אפשר לראות את זה גם בכמות הפניות המאוד מצומצמת למתן סיוע

יצחק פינדרוס: קרן הסיוע, כמה פניות יש לכם?     

רעות רבי: אני לא זוכרת, אני יכולה - - - בסקירה הקודמת

רעות רבי:  אבל להגיד שבדרך כלל השימוש בקבלן הבית שדיברתי עליו קודם לפינוי של מפגעים למעוטי יכולת מתחיל בדרך כלל מזיהוי של מפגע על ידי מפקחים שלנו, יחידות סביבתיות או מרכזים במחוזות, ואם במגע עם בעל הנכס מבינים שאין לו את היכולת, אז מציעים לו את האפשרות הזאת, ואז מפעילים את הקבלן שלנו

רעות רבי:       את צודקת שזה לא נמצא באתר המשרד, בוא נגיד גם שמעט מאוד אנשים אומרים היי יש לי מפגע

רעות רבי:  זה גם עוד עניין

רעות רבי:  אבל בואו נגיד שאם זה יכול לעורר אנשים שהם מעוטי יכולת

יצחק פינדרוס: אני אומר פרסום בתקשורת של משרד הבריאות בעניין הזה

איזבלה קרקיס: אולי נחשוב על פרסום משותף

יצחק פינדרוס: פחות איכות הסביבה

יצחק פינדרוס:  איכות הסביבה זה פלח מסוים באוכלוסייה שיש לו קשב לפרסום

יצחק פינדרוס:  למשרד הבריאות יש יותר קשב

יצחק פינדרוס:  אני אומר שבסוף יש לזה משמעות, בסוף איכות הסביבה לחלק מהאזרחים זה עוד איזה גוף בירוקרטי

יצחק פינדרוס:  כשמשרד הבריאות אומר לו משהו הוא מרגיש משהו אחר

איזבלה קרקיס: אנחנו נחשוב על המנגנון

יצחק פינדרוס: אני חושב שיש יותר משמעות לדבר הזה

ראובן ארזי: משרד הבריאות אי פעם עשה ניתוח אפידמיולוגי של התחלואה? זאת אומרת מאיפה מגיעים האנשים? לדעת להזהיר במקרה שיש מיקום שהוא?     

איזבלה קרקיס: היה ניתוח של המיידעים לפני מספר שנים, בדיוק בתקופה שאז הייתה חקיקת החוק, ובשנים האלה כן הייתה איזושהי הערכה של הקשר למיקום של אותו מפעל שפעל, והזיהוי של הקשר עם המקרים, גם של העובדים במפעל הזה, וגם בני המשפחה של המפעל

איזבלה קרקיס:  ואז אנחנו יודעים בוודאות שדרכי החשיפה לא היו רק השפעה ישירה של תנאי עבודה לא תקינים, אלא גם תהליכים נוספים של יכולת להיחשף נבדקו ואותרו וגם בהתאם לזה ניתנה הנחיה וכן היה פרסום של העלאת מודעות בתקופה הזאת

יצחק פינדרוס: את רצית לשאול עוד משהו? משרד הביטחון בזום, רוצה אולי להתייחס למחנות צה"ל?     

גיא לנצמן: שלום, שמי רס"ן גיא לנצמן, רמ"ד תשתיות הגנת הסביבה באגף התכנון בצה"ל

גיא לנצמן:  קודם כול אתחיל ואגיד שאנחנו פועלים עם המשרד להגנת הסביבה בשיתוף מלא, גם בהקשר להנחיות וכמובן גם - - - כמו שהוזכר פה

גיא לנצמן:  מאז תחילת הלחימה אנחנו פעלנו בכל פעם שקיבלנו איזשהו מידע על אסבסט שבבסיסינו שיכול לסכן את חיילינו, אנחנו מיד פעלנו בתהליך ראשוני של הרחקה ויידוע

גיא לנצמן:  ובהמשך פעלנו גם היכן שהתאפשר, בהתאם למגבלות הביטחוניות כפי שהיו

גיא לנצמן:       בנוסף, במצב שבו חיילים היו בשטחים אזרחיים שאינם באחריות צה"ל אבל הם כן תפסו את השטח בגלל הצורך הביטחוני אז אנחנו, שוב , פעלנו ליידע ולהרחיק וגם פעלנו מול המשרד להגנת הסביבה לקבל מענה שם, ואני יודע שבמקומות מסוימים המענה הזה מקודם והוא יקרה

גיא לנצמן:       במקביל, בלי קשר, אנחנו עכשיו בתהליך של הוצאה של כוחותינו מאותם שטחים אזרחיים, אנחנו בעצם מעבירים את חיילי צה"ל למקומות שהייה מסודרים שאינם בקרבה של מבנים אזרחיים, וגם זה חלק מהמענה של חשיפה של חיילנו לאותם מפגעים

יצחק פינדרוס: לכם יש איזושהי תוכנית להחלפת גגות בבסיסי צה"ל, מהאסבסט? ארוכת טווח, ל-20 השנים הקרובות, יש לכם איזושהי תוכנית, משהו?     

גיא לנצמן: יש מיפוי בידינו של כלל האסבסט בצה"ל, מיפוי שמתבסס ברובו על סקרים שבוצעו לפני מספר שנים, בעשור הקודם

גיא לנצמן:  מאז מצבנו יותר טוב, מכיוון שכמו שרעות הזכירה, מאז את הפעולות של צה"ל נגב דרומה, וגם בסיסים חדשים שהוקמו בתוכנית שוהם שהזדכינו על בסיסים ישנים

גיא לנצמן:       לכן, א' המצב שלנו הרבה יותר טוב ממה שהיה כשבוצע הסקר

גיא לנצמן:  בנוסף, אל מול מיפוי האסבסט שידוע עכשיו, אנחנו ממש לפני המלחמה פעלנו לקדם תוכנית בעיקר של החלפת גגות אסבסט בבסיסי צה"ל

גיא לנצמן:  מאז המלחמה - - - אנחנו עדיין רוצים לפעול להסרה, אל מול איזשהו סדר עדיפות שקבענו לעצמנו, שכמובן בעדיפות לאותם מקומות שבהם יש נוכחות קבועה של משרתים

גיא לנצמן:  זה בהחלט התכנון ואנחנו נעשה הערכת מצב מחודשת לאחר סיום הלחימה

יצחק פינדרוס: נציגת הממ"מ של הכנסת רוצה לשאול אותך

ראובן ארזי: שירי ספקטור בן ארי מהממ"מ

ראובן ארזי:  האם לפני אסבסט הצמנט, האם צה"ל סיים את חובתו החוקית בהסרה של אסבסט פריך מכלי רכב וכו', בייחוד עכשיו בתקופת לחימה שמן הסתם יש הרבה מאוד תיקונים והתעסקות בכלי רכב משוריינים?     

גיא לנצמן: אז כן, גם בהקשר של אסבסט פריך, אנחנו כמובן פועלים בשיתוף פעולה מלא עם המשרד להגנת הסביבה ועם ההנחיות של המשרד

גיא לנצמן:  אנחנו התחלנו לפעול להסרה של אסבסט פריך כבר ממתי שיצא חוק האסבסט

גיא לנצמן:  בהקשר של רכבים וכלי רק"מ, אנחנו סיימנו את ההסרה של אסבסט פריך כנדרש מאיתנו בחוק, וכאשר כלים מסוימים, שמשהו שנקרא במעמד חירום, כלים מסוימים כבר הסרנו כי אלו היו כלים שלא בוצע בהם כלל שימוש, אלא בחירום

ראובן ארזי: ועכשיו יש שימוש?     

גיא לנצמן: ופעלנו לגרוט אותם

ראובן ארזי: עכשיו בחירום אין בהם שימוש?     

גיא לנצמן: עכשיו בחירום יש בהם שימוש

גיא לנצמן:  מיד כשהבנו שאנחנו צריכים להשתמש בהם, אנחנו פנינו למשרד להגנת הסביבה וביקשנו היתר לפעול להסרת אותם רכיבים ואכן גם קיבלנו, ואנחנו פועלים יחד עם קבלני אסבסט להסיר את אותם חלפים בשביל להשמיש את הכלים

יצחק פינדרוס: זאת אומרת כרגע חיילים לא נכנסים לרכב שיש בו אסבסט פריך אתה אומר?     

גיא לנצמן: לא, אני אסביר

גיא לנצמן:  ברגע שאנחנו יודעים שיש תקלה בכלי רכב, שמשביתה אותו, שמקורה באיזשהו חלק שיש בו אסבסט, אז הרכב הזה מושבת, ומחליפים את החלק הזה, ולאחר מכן הוא כמובן חוזר לשימוש

גיא לנצמן:       במידה ויש איזשהו חלף שהוא חשוף, ויכול לגרום לאיזושהי פגיעה, אז אנחנו לא נשתמש באותו כלי

גיא לנצמן:  אבל אותם רכיבים שאנחנו מסירים ומחליפים אותם זה לא פריטים שהם חשופים לאוויר, והם לא גורמים לפגיעה מעצם הימצאם בכלי

יצחק פינדרוס: תודה רבה לכם, אנחנו נתכנס לסיום

יצחק פינדרוס:  א' תודה רבה על העבודה תהילה, אני חושב שהעבודה מדהימה, וכמובן כל הגופים, המשרד לאיכות הסביבה, ומרכז השלטון המקומי

יצחק פינדרוס:  אני כן חושב שכוועדה אנחנו נשמח מאוד אם תעשו איזושהי עבודה יחד עם מרכז השלטון האזורי להכין איזשהו פיילוט של תחילת תוכנית לצפון, לראות איך אנחנו מתקדמים

יצחק פינדרוס:  זה נכון, ברור שלמנהלת תקומה תהיה לזה משמעות, אני מציע להתחבר לנושא הזה, ואנחנו אולי אולי גם נעלה את זה בישיבה של מנהלת תקומה

יצחק פינדרוס:  אבל בצפון כדאי להתחיל באיזושהי עבודה

יצחק פינדרוס:       משרד הבריאות: אנחנו נשמח לקבל תשובה על איזשהו מיני עבודה כלפי משהו תקשורתי לתת מודעות לאנשים, בטח עכשיו כשאנשים זזים, באים, דברים הולכים להשתנות

יצחק פינדרוס:  גם לולים בצפון ילכו לזוז עם חזרת האנשים, יציאת האנשים, דברים הולכים לזוז

יצחק פינדרוס:  זו הזדמנות נכונה

יצחק פינדרוס:  אנחנו נקיים את זה בעוד חודש בישיבת מעקב, גם לראות מה אפשר לעשות ולקדם בצפון

יצחק פינדרוס:       תקציב 2024 אמור להגיע בעוד איזה חודש לכנסת גם כן, אנחנו נשים לב לדבר הזה

יצחק פינדרוס:  בטח כשיבואו לקחת הלוואה מקרן הניקיון נשאל אותם בסדר אבל בואו תעשו משהו גם בנושא של הניקיון

יצחק פינדרוס:  ויחד עם המועצות האזוריות אנחנו נקיים על זה ישיבה בעוד חודש עם משרד הבריאות

יצחק פינדרוס:  תודה רבה לכולם