ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 130, 2023-12-19 00:00

ישראל אייכלר: שלום

ישראל אייכלר:  אנחנו מתכנסים ברצף לדיון נוסף של ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  ז' בטבת תשפ"ד, 19

ישראל אייכלר: 12

ישראל אייכלר: 2023

ישראל אייכלר:  הנושא הקודם היה טעון וקשה בעניין אגף השיקום של משרד הביטחון

ישראל אייכלר:  אני מקווה שעכשיו הנושא קצת קל יותר, אבל גם חשוב

ישראל אייכלר:  הצעת תקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה)(הוראת שעה), התשפ"ד-2023

ישראל אייכלר:       אנחנו נבקש שהמשרד יגיד לנו מה הצורך ומה העניין

גאולה צמח: שלום

גאולה צמח:  עורכת הדין גאולה צמח מהלשכה המשפטית של משרד העבודה

גאולה צמח:  אנחנו מבקשים לתקן את תקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה)

רון כץ: תיווך עבודה? מה זה תיווך עבודה, זה כוח אדם? כלומר, חברות?     

גאולה צמח: זה לשכות פרטיות שקיבלו רישיון לתיווך עבודה של עובדים זרים משר הפנים

מאיר כהן: כמה כאלה יש?     

גאולה צמח: מספרים רשות האוכלוסין יכולים לתת

מירי כהן: מירי כהן, עו"ד רשות האוכלוסין

מירי כהן:  יש כיום 12 לשכות

רון כץ: זה המכרז החדש שנפתח במשרד הפנים?     

מירי כהן: לא, זה תאגידי בניין

רון כץ: הבנתי

רון כץ:  אלה כבר קיימים ואתם רוצים

רון כץ:  אוקיי

קריאה: 12 אבל בחקלאות?     

מירי כהן: בחקלאות

רון כץ: זה בעצם לפי בקשה של משרד הפנים?      

ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול שאלה של אדם שלא מכיר

ישראל אייכלר:  למה אני צריך מתווכים?      

רון כץ: קודם כל אתה חי במדינת ישראל

ישראל אייכלר: למה יש צורך בעניין?     

שושנה שטראוס: שושנה שטראוס מהלשכה המשפטית ברשות אוכלוסין וההגירה

שושנה שטראוס:  בדרך כלל אם אתה רוצה להביא מחוץ לארץ בן אדם שיעבוד, אז אתה לא יודע לעשות את זה

שושנה שטראוס:  מישהו יכול להתקשר אליך ולהגיד אני מכיר מישהו מצוין, אתה עושה איתו שיחת טלפון

שושנה שטראוס:  הוא אומר אני יודע את הכול, אני אבוא, אני אעשה

שושנה שטראוס:  זה לא אמיתי

שושנה שטראוס:  אנחנו רוצים שיגיעו למדינת ישראל עובדים שבדקו אותם, שיש להם את הכישורים, שאין להם רישום פלילי

שושנה שטראוס:  שהם מתאימים לעבודה בכל התחום

שושנה שטראוס:  זה לא היכרות אישית ולא מאכערים והלשכות הפרטיות הן חייבות לשים אצלנו ערבות כדי שיעבדו בצורה מסודרת

ישראל אייכלר: המתווך אחראי על הדבר הזה, זאת אומרת? או שהוא גמר, הוא הביא אותו וגמרנו?     

שושנה שטראוס: נכון

שושנה שטראוס:  הוא אחראי אחר כך ללוות אותו

ישראל אייכלר: ללוות אותו ושהנתונים נכונים? שבאמת לאדם אין עבר פלילי

שושנה שטראוס: תלוי

שושנה שטראוס:  אם זה באמת בתיווך הפרטי כן

שושנה שטראוס:  ואם הוא הביא אותו למישהו והתברר שזה לא מתאים, אז הוא צריך למצוא לו עובד אחר

שושנה שטראוס:  כאילו, אנחנו לא יכולים להביא לפה אנשים בלי שום פיקוח, בלי שום מי שאחראי

ישראל אייכלר: מה ההבדל בין זה לבין התאגידים שמביאים פועלים לבניין?     

שושנה שטראוס: אז התאגידים הם מעסיקים של העובדים

שושנה שטראוס:  הם קבלני כוח אדם שהם המעסיקים והם שמים את העובדים שלהם אצל המעסיקים בפועל, שהם קבלני בניין

שושנה שטראוס:  הם לא מתווכים, כי הם מביאים את העובדים לעצמם

רון כץ: ולמה את זה לא פתחתם כמו העובדים של הבניין?     

שושנה שטראוס: זה פתוח

רון כץ: אה, אפשר לפתוח?      

ישראל אייכלר: יופי

ישראל אייכלר:  אז בואו נקרא את התקנות?      

גאולה צמח: אז היום התקנות קובעות שאפשר, שלשכות פרטיות בענף החקלאות יכולות לגבות דמי תיווך מעובד זר שמגיע אליו בענף, רק אם הביאו אותו, גייסו אותו במסגרת הסכם בילטרלי

גאולה צמח:  בתקנות זה נקרא התקשרות בין לאומית

גאולה צמח:  זה מכיוון שהגעת עובדים זרים בענף החקלאות דרך המלך היא רק באמצעות הסכמים בילטרליים

גאולה צמח:  ואולם בשל התקופה והלחימה והשפעות של זה על ענף החקלאות התקבלה החלטת ממשלה בחודש נובמבר שמאפשרת להביא עובדים זרים לתקופה מאוד קצרה של 90 ימים, במסגרת שהיא לא בילטרלית, באופן פרטי

גאולה צמח:  ונדרשנו במסגרת החלטת הממשלה גם לתקן את התקנות ולהחיל אותן, לאפשר ללשכות פרטיות שמביאות באופן פרטי גם לגבות דמי תיווך מעובדים זרים שמגיעים באופן הזה

ישראל אייכלר: אני הבנתי שאם הם לא גובים מהעובדים הם גובים מהחקלאים ומהאנשים שמעסיקים אותם

ישראל אייכלר:  נכון?     

שושנה שטראוס: הם בדרך כלל גובים במקביל משניהם

ישראל אייכלר: גם וגם?     

שושנה שטראוס: כן, כי הם נותנים שירותים

מאיר כהן: כלומר אני הבאתי 300 עובדים ממרוקו, אז אני אקבל את דמי התיווך כמו שהבאתי ממדינה יש איתה

מאיר כהן:  למה זה לא היה עד עכשיו?     

שושנה שטראוס: כי עד עכשיו, מאז שנת 2012 אנחנו הבאנו עובדים זרים ממש 7,000-8,000 בשנה רק במסגרת הסכמים בילטרליים

ישראל אייכלר: אז בואו נקרא את התקנות ונראה על מה מדובר

אילת וולברג: אז אני מקריאה מתוך נוסח מעודכן שעלה לאתר הוועדה

אילת וולברג:  אני אשתדל תוך כדי גם להסביר ולהעלות סוגיות שעלו במהלך העבודה על התקנות

מאיר כהן: יש לי עוד שאלה, סליחה

מאיר כהן:  אותם כללים שחלים על זה שמביא בהסכמים יחולו גם על אלה שמביאים, אותם כללים? הם יצטרכו לנסוע ולבדוק?     

שושנה שטראוס: בדרך כלל בהסכמים

מאיר כהן: אין 'בדרך כלל', זה תקנות

שושנה שטראוס: בהסכם הבילטרלי אין צורך שייסעו ויבדקו, כי אנחנו פועלים מול משרד העבודה

מאיר כהן: כן, אני יודע

שושנה שטראוס: אבל הפרטי הם חייבים לבדוק את זה באיזה שהיא דרך

מאיר כהן: מה הדרך שהם בודקים?     

שושנה שטראוס: הם יכולים לנסוע, הם יכולים להתקשר רחוק מאיפה, להתקשר

שושנה שטראוס:  לשכה פרטית בישראל מתקשרת עם לשכה פרטית, לשכה זרה בתאילנד, שהיא רשאית לתווך עובדים זרים

שושנה שטראוס:  והיא אומרת לה אתם חייבים לבדוק כך וכך וכך, אם היא סומכת

שושנה שטראוס:  לעשות בדיקות

שושנה שטראוס:  אבל תראה, עד היום לא היה

מאיר כהן: אם אני אחליט שאני לא רוצה לעשות את הבדיקות האלה

מאיר כהן:  מה?     

שושנה שטראוס: אז אתה לא חייב להביא

שושנה שטראוס:  עכשיו חתמנו הסכם בילטרלי חדש

מאיר כהן: לא, אני רוצה להביא

מאיר כהן:  אני פרטי, אני לא

מאיר כהן:  אני רוצה להביא

שושנה שטראוס: אז יש לך ערבות אצלנו ואתה עלול להיות במצב שנצטרך לחלט לך את הערבות אם הבאת עובדים, לא עשית בדיקות

רון כץ: אבל פה אתה לא אחראי על העובד בעצם

מאיר כהן: אני שואל את זה כדי לדעת

שירי לב רן: אתה אחראי, אתה לא מעסיק

רון כץ: אתה לא מעסיק שלו

שירי לב רן: אבל אתה אחראי

רון כץ: כלומר, אם הוא בורח, עוזב, כל דבר, אתה עדיין אחראי

רון כץ:  מה האחריות שלך לגבי דבר כזה? כי אני מבין שזה לא כמו הבניין שאתה מעסיק שלו

שושנה שטראוס: אם אתה הבאת עובד שבכלל לא מתאים לחקלאות

רון כץ: לא, הוא מתאים לחקלאות

רון כץ:  אבל מהרגע שהבאת אותו, זהו? סיימת איתו את הקשר?     

שושנה שטראוס: לא, לא, אתה חייב לתת לו שירותים

שושנה שטראוס:  יש סל של שירותים שאתה נותן גם למי שמגיע בהסכמים בילטרליים וגם מי שמגיע כך

ישראל אייכלר: בואו נקרא את התקנות

אילת וולברג: לפני שאני מקריאה את התקנות עצמן, אני רק אגיד שלפי סעיף 69ג לחוק לשכה פרטית אסור לה לא לגבות ולא לקבל ממבקש עבודה, במישרין או בעקיפין, בישראל או מחוץ לישראל, תשלום כלשהו

אילת וולברג:  אלא אם כן הוא תשלום מותר

אילת וולברג:  ולפי סעיף 69ה לחוק נקבעו בעצם התקנות התשלום המותר, הסכומים שתכף אני אציין והם הסכומים המרביים שמותרים לגבות או לקבל כתשלום ממבקש עבודה

אילת וולברג:       אז כפי שגאולה ציינה קודם, התיקון לתקנות האלה נדרש כדי שיהיה אפשרי בעצם שהלשכות הפרטיות יוכלו לגבות תשלום ממבקש עבודה שהגיע שלא במסגרת ההסכמים הבילטרליים

אילת וולברג:           אז אני רק אסביר

אילת וולברג:  בעצם התקנות האלה נקבעות כהוראת שעה

אילת וולברג:  והן נדרשות על פי החלטת הממשלה מספר 1,020 ובהחלטת הממשלה גם נכתב שהתיקון של התקנות יהיה במסגרת החלטה זו

אילת וולברג:  בהחלטת הממשלה נקבע שיהיה אפשרי להביא עובדים זרים שלא במסגרת ההסכמים

אילת וולברג:  העובדים ייכנסו עד 90 יום מהחלטת הממשלה

אילת וולברג:  זאת אומרת החלטת הממשלה פורסמה ב-5 בנובמבר ונכנסה לתוקף

אילת וולברג:  אז תקופה של 90 ימים מה-5 בנובמבר עובדים יוכלו להיכנס

שחר סומך: אפשר בבקשה שאלה על הנושא הזה?     

ישראל אייכלר: עד איזה תאריך?     

אילת וולברג: 90 ימים

ישראל אייכלר: מתי זה מסתיים?     

אילת וולברג: אז לפי חישוב 90 ימים, ספרנו 90 ימים, הגענו ל-4 בפברואר

ישראל אייכלר: זאת אומרת, עוד חודש

שחר סומך: אז למה לא בעצם להגביל את התקנות, את התחולה שלהם עד לתאריך הזה

שחר סומך:  למה 10 חודשים? שחר סומך, ההסתדרות הכללית

שחר סומך:  אז למה, בעצם אני לא רואה פה הגבלה של התקנות ל-90 יום

אילת וולברג: בנוסח שפורסם ועלה לאתר הוועדה, הנוסח המקורי שהגיע באמת התקנות הוראת השעה נקבעה ל-10 חודשים, זה מה שהוצע

אילת וולברג:  בתיקון הנוסח שאנחנו הצענו מהוועדה כן חשבנו שיהיה נכון להיצמד לתקופה של החלטת הממשלה

אילת וולברג:  כמובן זה נתון להחלטת הוועדה

אילת וולברג:  כך שעובד זר, התוקף של התקנות האלה יהיו עובד זר שייכנס לישראל עד ה-4 בפברואר, שזה 90 ימים מכניסתה לתוקף של החלטת הממשלה ואחרי זה עוד תקופה של שישה חודשים

אילת וולברג:  אנחנו נגיע לזה, זה כתוב בנוסח בסוף בתקופה הקובעת

אילת וולברג:  שישה חודשים, מכיוון שיש פה אפשרות לפרוס תשלומים

אילת וולברג:  אז עובדים שייכנסו עד ה-4 בפברואר עליהם יחול ההסדר שישה חודשים נוספים, כדי שאפשר יהיה בעצם לגבות את התשלומים

ישראל אייכלר: מה קורה אחרי השישה חודשים האלה?     

אילת וולברג: הוראת השעה פוקעת

ישראל אייכלר: ואז?     

אילת וולברג: ואז לשכה פרטית לא תוכל, לא תהיה רשאית לגבות

ישראל אייכלר: אבל הוועדה רשאית לאשר עוד פעם

אילת וולברג: ודאי, כן

ישראל אייכלר: צריך להביא תקנות חדשות?     

מאיר כהן: כן

שחר סומך: אז אפשר שנייה שאלה?     

ישראל אייכלר: בבקשה

לינא סאלם: סליחה, לפני התקנות

לינא סאלם:  עו"ד לינא סאלם, ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים

לינא סאלם:  לפני התקנות צריך החלטת ממשלה

לינא סאלם:  כי כפי שציינה יועמ"שית הוועדה, זו התקופה בעצם על פי החלטת הממשלה

ישראל אייכלר: רגע, אנחנו לא יכולים לתת אישור מעבר לתקנת הממשלה?      

מאיר כהן: אתה יכול במקום שלושה חודשים

רון כץ: ברמה הטכנית אתה יכול, בטח שאתה יכול

ישראל אייכלר: לא, כי היא אומרת שאי אפשר

אילת וולברג: יהיה אפשר להאריך את תוקף, הוועדה ודאי, גם אם יאריכו את התוקף של התקנות ויהיה אפשר לגבות תשלום, זה לא אומר שיהיה אפשר להביא עובדים זרים שלא דרך ההסכמים הבילטרליים, כי זה מגיע, זה מכסות שבעצם ההחלטה על המכסות האלה היא בהחלטות ממשלה

ישראל אייכלר: אז עדיף להיצמד להחלטת ממשלה

ישראל אייכלר:  ואז אנחנו עובדים באופן מסודר, הם מחליטים ואנחנו מאשרים או לא מאשרים

ישראל אייכלר:  אוקיי

רון כץ: זה גם יהיה אותו דבר, כי אתה לא יכול להביא אם אין את ההחלטה

ישראל אייכלר: בדיוק

ישראל אייכלר:  בסדר, הלאה

אילת וולברג: אני מציעה להוסיף פה את המילים "למטרת עבודה בישראל", תכף אני אסביר

אילת וולברג:           אני עוצרת רגע רק כדי להסביר

אילת וולברג:  בעצם יש משהו חדש שנקבע בהחלטת הממשלה שלא היה קודם

אילת וולברג:  יש אפשרות גם להביא עובדים זרים חוזרים

אילת וולברג:  אם אני מבינה נכון, ואולי כדאי לפנות בשאלה הזאת לרשות האוכלוסין

אילת וולברג:  עד עכשיו אי אפשר היה להביא עובד חוזר

אילת וולברג:  זאת אומרת, עובד שיצא מישראל יצא לצמיתות ולא יכול לחזור לעבוד בישראל

אילת וולברג:  וכאן בעצם החלטות הממשלה 1,020 וגם במתווים נוספים שאולי רשות האוכלוסין תרחיב, יש אפשרות להביא עובדים זרים

אילת וולברג:       הוספנו את המילים "למטרת עבודה בישראל" כדי שיהיה ברור שההסדר המוצע יחול רק, זאת אומרת יהיה אפשר לגבות תשלום רק מעובדים שהגיעו לראשונה למטרת עבודה

אילת וולברג:  אם הם ביקרו קודם בישראל כתיירים או שהם הגיעו לישראל בעבר, כעובדים, אי אפשר יהיה לגבות מהם שוב פעם

ישראל אייכלר: אבל הם יכולים לבוא לעבוד עוד פעם

אילת וולברג: בלי לגבות

אילת וולברג:  יש גם מתווה

אילת וולברג:  אני כן אשמח שרשות האוכלוסין אולי תעשה סדר מה הם מציעים עכשיו במלחמה, מהבחינה הזאת, ששונה ממה שהיה

שושנה שטראוס: כי מה שעשינו במלחמה, בגלל שכולנו יודעים ובטח כולם התנדבו, שיש בעיה בחקלאות ובעיה חמורה

מאיר כהן: אני מבקש שתעשו את זה מהר, אשתי לא בבית

רון כץ: היא כל היום קוטפת פירות

שושנה שטראוס: אנחנו מנסים לסייע

מאיר כהן: ידעתם שיש תפוז ירוק? אני לא ידעתי

שושנה שטראוס: אז ניסינו לחשוב על כל האפשרויות

ישראל אייכלר: אתה יודע שלפועל מותר לאכול בשדה או בכרם, אבל "ואל כליך לא תיתן"

ישראל אייכלר:  אסור לו לקחת הביתה

מאיר כהן: לא, אבל הם נותנים להם

ישראל אייכלר: אה, נותנים להם

ישראל אייכלר:  כל הכבוד

שושנה שטראוס: בכל אופן, אז רשות האוכלוסין, כדי לטפל בבעיה הזאת, ניסתה לחשוב על כל ההקלות שהיא יכולה לעשות לטווח המיידי

שושנה שטראוס:  עד שנצליח להביא הרבה עובדים במסגרת הסכם בילטרלי

שושנה שטראוס:  ודבר ראשון אפשרנו לעובדים זרים בחקלאות שנמצאים פה והיו צריכים לצאת, כי לפי חוק הכניסה לישראל הם יכולים להישאר פה מקסימום חמש שנים

שושנה שטראוס:  אנחנו לא רוצים שהעובדים הזרים ישתקעו פה, יקימו פה משפחות וכאלו

שושנה שטראוס:  הם אמורים לבוא ולצאת

שושנה שטראוס:  אבל בגלל תקופת החירום אפשרנו להשאיר אותם פה שנה נוספת וזה מה שאנחנו עושים יחד עם שר העבודה ושר האוצר, במסגרת סמכות מיוחדת שיש על פי חוק הכניסה לישראל

שושנה שטראוס:  אפשרנו להחזיר עובדים שיצאו במועד, עובדי חקלאות, ורוצים לחזור והמעסיק שלהם רוצה אותם בחזרה

שושנה שטראוס:  הוא מכיר אותם והם רוצים לבוא

שושנה שטראוס:  אנחנו אפשרנו להחזיר אותם

שושנה שטראוס:  וזה גם במסגרת אותה סמכות עם שר העבודה ושר האוצר

שושנה שטראוס:  זה מאוד חריג, כי בדרך כלל אנחנו לא, אתה פה חמש שנים ואחר כך אתה יוצא

שושנה שטראוס:       אז בהחלטת ממשלה, יש לנו החלטות ממשלה שקבעו שאפשר להביא עובדי חקלאות זרים רק בהסכמים בילטרליים

שושנה שטראוס:  עשו החלטת ממשלה מיוחדת שקבעה ש-90 הימים האלה, מאחר ואומרים לנו המדינה לא יודעת לעשות מהר

שושנה שטראוס:  השוק הפרטי יודע לעשות טוב ומהר

שושנה שטראוס:  אמרנו בואו נראה אם אתם יודעים להביא מיידית תביאו

שושנה שטראוס:  וגם אפשרנו שעובדים שמגיעים לפה כמשתלמים בחקלאות והם לומדים במשך 11 חודשים את השיטות, את העבודה בחקלאות וגם עושים עבודה מעשית, אפשרנו להחזיר אותם פה כעובדים זרים

שושנה שטראוס:  דבר שלא עשינו בעבר

שושנה שטראוס:  זה כל ההקלות

ישראל אייכלר: וזה מופיע בתקנות

שושנה שטראוס: התקנות מתייחסות למשתלמים האלו, שהם היו פה כסטודנטים, עכשיו הם מגיעים כעובדים זרים וגם אל העובדים שיובאו ב-90 ימים האלו באופן פרטי

אילת וולברג: ולא לגבי עובדים שהם חוזרים

אילת וולברג:  לגביהם אי אפשר יהיה לגבות תשלום

דבורה ביטון: אפשר רק הבהרה? הרי שיטות ההבאה של העובדים הזרים, יש את האנשים הדילרים, שבעצם גובים מאותו עובד כסף ואז הוא מחויב, עובד, ומחזיר

דבורה ביטון:  השאלה אם אנחנו מצליחים לנטרל את זה או יש איזה שהיא שליטה שזה לא יקרה? שאותם עובדים שמגיעים או מגויסים לכאן לא באמת שילמו כספים שם כי יש לא מעט כאלה שאנחנו יודעים שמחויבים ב-6,000 דולר, סכומים לא פשוטים

דבורה ביטון:  ואם כן, איזה דרך יש לעקוף? זאת אומרת, איך מגבים את זה?     

שושנה שטראוס: זו שאלה טובה

שושנה שטראוס:  זה מה שהדאיג גם את הממשלה

שושנה שטראוס:  אבל באיזון בין שעת חירום והצורך שיהיה ביטחון תזונתי למדינת ישראל אז אפשרו גם את ההבאה הפרטית

שושנה שטראוס:  אנחנו חושבים שיש ביטחון מסוים שלא ינצלו את העובדים, א' בגלל שהלשכות הפרטיות בחקלאות מאז 2012 מביאות רק בהסכמים בלטרליים וארגוני זכויות אדם מצאו שלא נדרשו לשלם שלא כדין

שושנה שטראוס:  גם אנחנו לא מאפשרים, זה מה ששאלו מקודם, למאכערים להביא, אלא רק לשכה פרטית שהיא רשומה אצלנו

רון כץ: מאושרת עם רישיון

שושנה שטראוס: עם רישיון, עם ערבות מסוימת, שהיא לא תרצה לסכן את הערבות שלה

שושנה שטראוס:  ואנחנו מקווים

שושנה שטראוס:  יש לנו גם קו פניות לעובדים הזרים, הם יכולים להתלונן בכל השפות

ישראל אייכלר: ואתם יכולים לקנוס את החברה אם היא עשתה דבר כזה?     

שושנה שטראוס: לקנוס, לבטל את הרישיון, לחלט את הערבות

דבורה ביטון: יש אכיפה, בסדר

אלעד כהנא: אני מבקש להתייחס למה שנאמר כאן, אם אפשר

אלעד כהנא:  אלעד כהנא מקו לעובד

ישראל אייכלר: אבל אני רוצה להתקדם עם זה

אלעד כהנא: זה רלוונטי פשוט לחשש לדמי התיווך

ישראל אייכלר: כן, כן, אתה יכול אבל לעשות את זה אחר כך

ישראל אייכלר:  כי אני לא רוצה לשבת פה עד הערב עם התקנות האלה

אילת וולברג: אז אני ממשיכה בהקראה

ישראל אייכלר: ישבנו שעתיים ושלושת רבעי רצופות בנושא מאוד רגיש ועדין

ישראל אייכלר:  אבל זה נושא כל כך נינוח שאני רוצה לתת לו לזרום

ישראל אייכלר:  אבל הדברים שלך ייאמרו, אל תדאג

אילת וולברג: אז אני ממשיכה להקריא

אילת וולברג:  אני בפסקה (1)

אילת וולברג:  (1)(א)(1)(1)

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים בכללי, אני רוצה לשמוע מספרים

אילת וולברג: זה פשוט לא הקראתי את זה עדיין, זה נמצא בסוף הנוסח

אילת וולברג:  אנחנו בעצם מפנים לתקנת משנה (א)(1) נקוב בה סכום של 2,963

אילת וולברג: 02 שקלים

אילת וולברג:  זה הסכום המירבי לגבייה

גאולה צמח: בתוספת מע"מ

אילת וולברג: בתוספת מע"מ, תודה

אילת וולברג:  זה מה שהלשכה הפרטית רשאית לגבות

אילת וולברג:  הלשכה הזרה בארץ

אילת וולברג:  כן, זו הלשכה הפרטית בארץ, זה הסכום המירבי לגבייה, כך הוא נקרא בתקנות

אילת וולברג:  יש בתקנות גם סכום נוסף שמותר ללשכה הזרה לגבות, אני אגיד לכם בדיוק את הסכום

ישראל אייכלר: 4,012 שקלים

אילת וולברג: קבוע בתקנה (2), כן

אילת וולברג:  התשלום החוזי המירבי הוא סכום השווה ל-4,012

אילת וולברג: 19 שקלים

ישראל אייכלר: אוקיי, אז יש לנו את המספרים ברורים

אילת וולברג: היה חשוב לא לגרוע מהוראות תקנה 5, כי תקנה 5 קובעת תנאים לקבלה או לגביית תשלומים בידי חברה פרטית

אילת וולברג:  אנחנו רק רוצים להוסיף תנאים על אלה הקיימים בתקנות ולא לגרוע מאלה הקיימים

אילת וולברג:           חשוב לי רק ציין כאן שבהחלטת הממשלה נקבע שתהיה חובה של הצגת מסמכים שיוכיחו, שלשכה פרטית תצטרך להוכיח שהיא לא גבתה תשלומים מעבר לסכום שמותר לה לגבות

אילת וולברג:  ולכן פה נוסף על מה שצריך לתת בסיעוד גם יש חובה של תצהיר

אילת וולברג:  והתצהיר הוא לגבי העובדים

אילת וולברג:  אני הבנתי שכן יש הסכמה שזה יכול להיות תצהיר עבור מספר עובדים ביחד, אבל זה צריך להתייחס לכל אחד מהעובדים בתצהיר הזה

אילת וולברג:           שהוא בעצם קובע שאם נודע ללשכה הפרטית שהלשכה הזרה גבתה או קיבלה מהעובד הזר תשלום שעולה על התשלום החוזי, היא מחויבת למסור את המידע שברשותה למי שהסמיך שר הפנים, לממונה, סמוך לאחר שנודע לה

אילת וולברג:  זאת אומרת אם הלשכה הפרטית יודעת על לשכה זרה שגבתה מעבר היא חייבת לדווח לגבי זה

אילת וולברג:           יש לפי חוק שירות התעסוקה בעצם תניות שלשכה זרה פרטית ישראלית מתקשרת עם לשכה זרה חייבת לכלול בהסכם ביניהם

אילת וולברג:  אז פה היא צריכה להצהיר שהיא באמת כללה את התניות האלה

אילת וולברג:  התניות האלה קשורות לזה שהלשכה הזרה לא תגבה ולא תקבל מעובד זר תשלום העולה על הסכום שנקבע בהסכם ביניהם

אילת וולברג:  אם הלשכה הזרה גובה או קיבלה מהעובד הזר, אם הלשכה הפרטית יודעת על זה היא צריכה לבטל את ההסכם ביניהם

אילת וולברג:  אם היא יודעת שהלשכה הזרה גבתה ביתר

אילת וולברג:  וכל התניות האלה בעצם נועדו לא להסיר אחריות מהלשכה הפרטית

אילת וולברג:  גם הלשכה הפרטית הישראלית יש אחריות

ישראל אייכלר: אחריות למה שקורה לעובד

אילת וולברג: למה שקורה

אילת וולברג:  והיא לא יכולה להתנער מזה

ישראל אייכלר: הלאה

אילת וולברג: עכשיו, היה פה בנוסח המקורי איזה שהוא סעיף שנוגע להחזרה של, במקרה שבו לשכה פרטית גבתה ביתר היא תהיה מחויבת להחזיר

אילת וולברג:  אני מציעה לוועדה, אני לא רואה צורך להכניס את זה לנוסח, כיוון שיש לנו כבר את סעיף 69ו לחוק שקובע שמבקש עבודה זכאי בלי לגרוע מזכויותיו לפי כל דין או הסכם, לתבוע ממי שגבה ממנו תשלום בניגוד להוראות סעיף 69ג או 69ד שזה בעצם מעבר לסכום הגבייה המותר, את החזר התשלום

אילת וולברג:  וגם יש הוראות, כמו שציינתי קודם, את התניות בהסכם בין לשכה פרטית ללשכה זרה

אילת וולברג:  אז בסעיף 69ז(2) לחוק נקבע שאם הלשכה זרה גבתה או קיבלה תשלום העולה על התשלום החוזי, הלשכה הפרטית חייבת לבטל את ההסכם ביניהם

אילת וולברג:  ואם התקיימו הנסיבות האמורות בפסקה (2) יהיה העובד הזר זכאי לקבל מהלשכה הזרה החזר בגובה ההפרש בין תשלום ששילם לבין התשלום החוזי

אילת וולברג:       מכיוון שהחוק כבר מתייחס לאפשרות של העובד הזר לקבל בחזרה סכומים שגבו ממנו ביתר, חששתי שאם נכניס את זה כאן לתקנות זה ייצור הסדר שלילי לעניין הסיעוד

אילת וולברג:  שכבר אנחנו לא מתקנים אותו פה

אילת וולברג:  אם רק פה נקבע לעניין החקלאות שלא דרך הסכמים בילטרליים שצריך להחזיר סכומים שנגבו ביתר, מה זה אומר לגבי סכומים שנגבו ביתר בסיעוד? והחוק מתייחס לזה

אילת וולברג:  בגלל זה חשבתי שבמסגרת הזאת של הוראת השעה אולי לא נכון להכניס את זה

ישראל אייכלר: אבל העובד מוגן מתוקף החוק שהזכרת

אילת וולברג: כן, מתוקף החוק

ישראל אייכלר: אוקיי, אז נמשיך הלאה

אילת וולברג: ויכול להיות שזה ידרוש איזה שהיא חשיבה יותר רחבה ויהיה נכון להכניס הוראה כזו באופן כללי לתקנות בצורה כזו או אחרת

אילת וולברג:  אבל אני לא חושבת שזה מתאים להוראת השעה הספציפית לגבי הבאה

ישראל אייכלר: לגבי החוק הזה

ישראל אייכלר:  כן, סעיף 3

אליהו (אלי) רביבו: 63 חודשים?     

אילת וולברג: כן

אליהו (אלי) רביבו: למה לא 52? למה לא 51, סליחה?     

אילת וולברג: ההוראה הזאת, אם אפשר רק לסיים את הפסקה, שאני אדע שהקראתי

ישראל אייכלר: כן, כן

ישראל אייכלר:  אתה פשוט הגעת אחרי שהיא הסבירה

ישראל אייכלר:  כן

אילת וולברג: עכשיו אני אסביר

אילת וולברג:  בעצם זו הוראה שהיא דומה למה שקיים גם היום לגבי הסיעוד והיא נועדה בעצם לטפל במצב שבו לשכה פרטית, עובד מגיע, לשכה פרטית ראשונה גובה ואז הוא עובר ללשכה פרטית אחרת

אליהו (אלי) רביבו: מעולה

אילת וולברג: ואז בעצם הלשכה הפרטית האחרת צריכה להחזיר ביחס לכמה שהיא ליוותה את העובד הזה

אליהו (אלי) רביבו: אבל למה המכפלה היא חלקי 63 חודשים ולא 51 חודשים?     

אילת וולברג: למה היית מצפה שזה יהיה 51?     

אליהו (אלי) רביבו: כי הוויזה הבסיסית היא עד 51

אליהו (אלי) רביבו:  כל מה שמ-51 ל-63 זו ויזה הומניטרית, ויזת הרחבה מה שנקרא

אילת וולברג: אני מבינה, אני אשמח לשמוע גם התייחסות מרשות האוכלוסין

אילת וולברג:  אבל אני מבינה היום בתקנות לגבי סיעוד

אליהו (אלי) רביבו: יש לנו פה נציג

ישראל אייכלר: הכול, הכול יש פה

אילת וולברג: כן

אילת וולברג:  זה 63 חודשים

אילת וולברג:  ולכן גם פה ציינתי 63 חודשים, כי אני מבינה שהעובדים ייכנסו, הם יכולים לשהות בישראל 63 חודשים

אילת וולברג:  אבל אם יש התייחסות של רשות האוכלוסין לעניין, אני אשמח

ישראל אייכלר: חה"כ רביבו

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי, קיבלתי הבהרה

ישראל אייכלר: קיבלת הבהרה? כי אחרת היינו מבקשים ממשרד הפנים

אליהו (אלי) רביבו: קיבלתי הבהרה

ישראל אייכלר: אוקיי, אז נמשיך הלאה

אליהו (אלי) רביבו: תודה

אילת וולברג: ופה כן חשוב לי לציין למה הייתה הכוונה

אילת וולברג:  קודם כל תהיה פריסה של תשלומים, שלושה

אילת וולברג:  הם צריכים להיות שווים והיא יכולה לגבות אותם פעם בחודש, אחת לחודש או אחת לחודשיים

אילת וולברג:  בסדר? זה משהו שכן ביקשו להשאיר פתוח

אילת וולברג:  ולכן גם בהתאמה קבענו בעצם את התקופה של הוראת השעה לתקופה של חצי שנה

אליהו (אלי) רביבו: ויש הגבלה של אחוז המסוים מהשכר שניתן לגבות

אליהו (אלי) רביבו:  יש הגבלה לעניין גובה היחסי מאחוז השכר

אילת וולברג: איפה זה קבוע? האמת שאני לא מכירה את ההוראה הזאת

ישראל אייכלר: כי אנחנו שמענו פה על מספרים של 4,000 שקלים

גאולה צמח: זה לא ניכוי מהשכר, זה גבייה בנפרש

אליהו (אלי) רביבו: לגבי הניכויים עד 25%

אילת וולברג: זה דמי התיווך

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על דמי התיווך

אילת וולברג: זה דמי התיווך, כן

אילת וולברג:  זה לא ניכוי מהשכר של העובד, אלא סכום שהוא משלם

ישראל אייכלר: יש פה מספר ששמענו קודם של 4,000 שקלים

גאולה צמח: רגע

גאולה צמח:  לשכה פרטית היא לא מעסיק של העובד

גאולה צמח:  ולכן היא לא יכולה לגבות את דמי התיווך במסגרת השכר של העובד

גאולה צמח:  אז היא לא יכולה לנכות לו

אליהו (אלי) רביבו: המעביד מנכה ומעביר

קריאה: הוא לא יכול

אליהו (אלי) רביבו: למה לא?     

ישראל אייכלר: אתה מדבר על התאגידים שמשלמים את המשכורות

ישראל אייכלר:  הם מדברים על לשכות פרטיות שאין להן שום קשר עובד מעביד

אליהו (אלי) רביבו: לא, לא, אני לא מדבר על התאגידים

אליהו (אלי) רביבו:  תאגידים זה בבניין

ישראל אייכלר: אז על מה אתה מדבר?     

אליהו (אלי) רביבו: אני מדבר בחקלאות

גאולה צמח: אנחנו לא קובעים במסגרת התקנות את אופן התשלום

גאולה צמח:  הם צריכים להגיע ביניהם בהסכמות באיזה דרך

גאולה צמח:  ואם העובד, באיזה דרך העובד מחליט לשלם ללשכה או איך היא דורשת את התשלום

גאולה צמח:  הנושא הזה עלה גם כשדיברנו על התקנות בענף הסיעוד ואנחנו החלטנו לא להתערב ללשכות הפרטיות ולעובדים איך גובים ואיך משלמים בעצם את הסכומים האלה

אילת וולברג: למה פה, גאולה, כן הצעתם בעצם מתווה של חצי שנה ותשלומים ולא? למה המתווה שמוצע פה בתקנות?     

גאולה צמח: אז לגבי חצי שנה, זה גם בעקבות הערות ציבור שקיבלנו ולכן הגבלנו את זה לחצי שנה

גאולה צמח:  בדרך כלל את התשלומים, אם אפשר לראות בתקנות, כשהעובד מגיע במסגרת הסכם בילטרלי את התשלום הזה הוא עושה בסמוך להגעתו לישראל

גאולה צמח:  אבל אנחנו יודעים שלעובדים האלה אין כסף

גאולה צמח:  ובדרך כלל הם לוקחים הלוואות

אליהו (אלי) רביבו: אז המעסיק משלם ואז מקזז

גאולה צמח: אנחנו לא יכולים לקבוע את זה

גאולה צמח:  אין לנו סמכות

גאולה צמח:  לשר העבודה אין סמכות בחוק לקבוע שזאת תהיה דרך התשלום

אליהו (אלי) רביבו: הרי אנחנו מבינים שכיוון שמדובר באוכלוסייה שמגיע מהעולם השלישי, ואין ביכולתה לשלם במקור את העלות

אליהו (אלי) רביבו:  ועדיין הוא צריך לשלם את זה מראש

גאולה צמח: ולכן אנחנו קובעים חצי שנה ולא שהוא ישלם מראש

גאולה צמח:  עכשיו אנחנו מציעים מתווה קצת שונה מהרגיל כשמגיעים בהסכם בילטרלי

גאולה צמח:  לפרוס להם את זה לשלושה תשלומים במשך חצי שנה, כדי שבינתיים יעבדו ויוכלו לשלם מהכסף שהם מרוויחים כשהם נמצאים בישראל

אליהו (אלי) רביבו: ומה הסיבה שהמנגנון שאתם מציעים לא יהיה באמצעות כך שהמעסיק ינכה משכרו ויעביר את זה ללשכה?     

גאולה צמח: אנחנו ביררנו את השאלה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: וגם זה יהיה תחת תקרה, כדי שהסך המצטבר המצרפי בחודש לא יהיה גבוה מיכולת ההחזר שלו, כי בסוף הוא בא להתפרנס

אליהו (אלי) רביבו:  אם אנחנו מנתקים, אדוני היושב-ראש, בין הוצאות, עדיין זה אותו מועסק

אליהו (אלי) רביבו:  הוא עדיין מקבל את אותו סכום

אליהו (אלי) רביבו:  אם אני לא מתייחס לשאר ההוצאות שחלות עליו והניכויים שכבר קיימים, אנחנו מפריזים מעבר ליכולת ההשתכרות שלו בפועל

אילת וולברג: אתה מציע שזה יהיה לתקופה ארוכה יותר בעצם מחצי שנה?     

אליהו (אלי) רביבו: אני מציע לתכלל את כלל התשלומים כצרופה אחת בחלוקה, כדי שאנחנו נראה שבכל מקרה אנחנו לא עוברים סך של 25% כדי לאפשר לו בעצם להתפרנס בכבוד

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבין את העיקרון שלא רוצים שיעבור פרק זמן ממושך, זה אינטרס של כולנו

אליהו (אלי) רביבו:  אבל מצד שני, אנחנו חייבים לאפשר לו להביא פרנסה הביתה באופן רציף וסביר

אליהו (אלי) רביבו:  כי אם בחודשים הראשונים יש לו מגוון תשלומים שאחד לא משיק לשני ולא מתחשב בגודש המצרפי אנחנו עושים איזה שהוא עיוות בעיניי

ישראל אייכלר: השאלה שאני שואל, אתה מומחה בעניין הזה, כי אתה יושב-הראש הוועדה לעובדים זרים

ישראל אייכלר:  האם אתה לא מסבך פה כאשר אתה אומר שהמעסיק הוא זה?      

אליהו (אלי) רביבו: בכל מקרה יש מנגנון כזה אדוני יושב-הראש

ישראל אייכלר: לא, אני לא חושב שבחוק הזה יש דבר כזה

ישראל אייכלר:  בחוק הזה המעסיק לא שותף בעניין

גאולה צמח: הלשכות הפרטיות הן לא מעסיקות ולכן אנחנו לא יכולים לקבוע את זה

אליהו (אלי) רביבו: הם לא מתערבים להם, אבל ברור שאם מעסיק רוצה להעסיק מועסק ולמועסק אין ביכולתו לשלם

ישראל אייכלר: לכן צריך להקל, בזה אני מסכים איתך

ישראל אייכלר:  השאלה היא אם אתה רוצה להכניס פה את המעסיק שהוא יקזז והוא ישלם

ישראל אייכלר:  זה לא טוב

ישראל אייכלר:  אולי באמת צריך להרחיב יותר משישה חודשים, כדי שהפועל יוכל יותר להרחיב

ישראל אייכלר:  כמו שאומר חה"כ רביבו, שלא כל המשכורת שלו שהוא מרוויח לחודש הוא יצטרך לשלם ללשכה

ישראל אייכלר:  צריך לתת להם פריסה יותר גדולה

אליהו (אלי) רביבו: אני אסביר אדוני יושב-הראש למה זה בעיניי חייב ונכון שיעבור דרך המעסיק

אליהו (אלי) רביבו:  המעסיק יודע דה פקטו כמה הוא הרוויח באמת

אליהו (אלי) רביבו:  כי העובד לא באמת מרוויח 5,700 שקלים

אליהו (אלי) רביבו:  הוא עובד עוד שעות

אליהו (אלי) רביבו:  השכר שלו גובר

אליהו (אלי) רביבו:  ובאופן דיפרנציאלי יהיה אפשר לנכות לו ביחס לשכר שהוא מרוויח

אליהו (אלי) רביבו:  זאת אומרת שהם הוא עבד במקום 180 שעות עבד 250 שעות, 230 שעות, יכולת ההחזר שלו גבוהה יותר מאשר חברו שעבד רק 180 שעות

אליהו (אלי) רביבו:  מי יידע לנטר את זה? אותו מעסיק, כי הוא מוציא לו את השכר

ישראל אייכלר: אני חושב שהפועל יכול לעשות את זה יותר טוב מהמעסיק

גאולה צמח: אני רק אציין שאנחנו בחנו את השאלה הזאת של ניכוי במסגרת, בהקשר של סיעוד

גאולה צמח:  ולשר העבודה אין במסגרת התקנות האלה סמכות לקבוע שהתשלום יהיה באמצעות ניכוי מהשכר

גאולה צמח:  אז זה כן חשוב לציין

אילת וולברג: לא, אבל המסגרת שאנחנו דנים בה כרגע זה אישור של התקנות

ישראל אייכלר: אתה מבין? אתה מכניס פה בן אדם למשכורת של הפועל

ישראל אייכלר:  אתה מכניס עוד בן אדם שיהיה בעל בית על המשכורת שלו באיזה שהיא דרך

אליהו (אלי) רביבו: לא, תראה אדוני יושב-הראש

ישראל אייכלר: תחשוב על זה, אני לא אומר לך

אליהו (אלי) רביבו: אני אשקף לך את המציאות

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים, איך אומרים? חושבים ביחד

אליהו (אלי) רביבו: בסדר

אליהו (אלי) רביבו:  זה בדיוק מה שאני עושה ואני מודה לך על זה

אליהו (אלי) רביבו:  היום, כשמגיע עובד חדש לחקלאות הוא אמור לספוג שתי עלויות מרכזיות: האחת, את דמי הטיפול בעניינו ללשכה המקומית והשני את כרטיס הטיסה

אליהו (אלי) רביבו:  היום כרטיס הטיסה לצורך העניין, אין לו יכולת לשלם באמת את אותם מאות דולרים רבים

אליהו (אלי) רביבו:  מה שנהוג זה שהמעסיק שהוא זה שמושך אותו, מממן את כרטיס הטיסה ומחלץ את ההוצאה הזאת על ידי ניכוי חודשי שלא יעלה על 25%

ישראל אייכלר: הוא משלם את הכרטיס?     

אליהו (אלי) רביבו: כן

אילת וולברג: היום לפי התקנות לשכה פרטית רשאית לגבות או שלם או עבור הכרטיס

אליהו (אלי) רביבו: אבל הלשכה הפרטית היא לא המעסיקה, שלא נתבלבל

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא כמו תאגידים בבניין

לינא סאלם: אני אשמח להתייחס

אליהו (אלי) רביבו: זה לא כמו תאגידים בבניין

ישראל אייכלר: משרד המשפטים? אולי נשאל את משרד המשפטים

לינא סאלם: כן

לינא סאלם:  אז קודם כל, כשנדונה השאלה, נדונה השאלה כשמדובר בהבאה באמצעות מעסיקים

לינא סאלם:  כאן לא מדובר בהבאה באמצעות מעסיקים, מדובר בלשכות שאמורות לתת שירות לעובד ועל פי חוק אסור לגבות בגין שירות זה, בין אם במישרין, בין אם בעקיפין, אלא בדרך שקבע המחוקק

לינא סאלם:  המחוקק שרצה להגיד על צד ג' קבע את זה מפורשות

לינא סאלם:  ראה ערך למשל בתקנה 7 ששם כתבנו ניתן לגבות את עלות הטיסה באמצעות אדם אחר ולא הלשכה עצמה

לינא סאלם:       עכשיו למה בעצם המחוקק הצמיד את זה אך ורק בין הלשכה לבין העובד? כי השירות שניתן בין היתר זה לתווך ולמצוא מעסיקים

לינא סאלם:  אז אם העובד הזר מגיע לישראל ולאחר תקופה של חודש הוא לא מסתדר עם המעסיק שלו אז אפשר בעצם למצוא לו מעסיק אחר

לינא סאלם:  כי יש תקופת התארגנות בין מעסיקים וזה אפשרי

לינא סאלם:  הוא עדיין יישאר באופן חוקי ועדיין יש לו פול

לינא סאלם:  זה בין השירותים שניתנים

לינא סאלם:  אז זה לא רק יחסים חד פעמיים ובכל סיטואציה, גם אם היינו מדברים עכשיו על הבאה באמצעות מעסיקים יש קושי מאוד גדול להתנות כניסה לעבודה בתשלום כלשהו

לינא סאלם:  זה יכול להוות הסדר כבילה וזה משהו שחשוב מאוד לקחת אותו

אליהו (אלי) רביבו: אתם יודעים אבל שהמציאות הזאת קיימת

לינא סאלם: לא, אבל יש הבדל

אליהו (אלי) רביבו: בואו, מה, אנחנו מנסים לעבוד על עצמנו? זה קיים

לינא סאלם: אבל שתקנות מלכתחילה ייקחו אותנו לשם, להסדר של כבילה או לקשירת עובד למעסיק? זה א' לא הייתה כוונת המחוקק

לינא סאלם:  המחוקק אמר מפורשת שאסור לעשות את זה בעקיפין

אליהו (אלי) רביבו: יתכבד המעסיק החדש בהינתן העובדה מצב שבו עובד עובר מעסיק, שהמעסיק החדש יספוג את העלויות באופן יחסי שעדיין לא קוזזו

לינא סאלם: אבל הוועדה דנה בתקנות מכוח חוק שירות התעסוקה

לינא סאלם:  אומר לך חוק שירות התעסוקה סעיף 69ג אסור לגבות במישרין או בעקיפין על ידי גורם אחר

לינא סאלם:  זה בדיוק העניין

לינא סאלם:  ולכן כאן אנחנו דנים בשאלה של התניות לתשלום המותר ללשכה

לינא סאלם:  ועל זה אנחנו דנים היום

לינא סאלם:  עכשיו, יכול להיות שאם השטח יעלה את הצורך, כמובן כבודו דן איתנו באופן קבוע בשטח ויכול כמובן לעורר את הסוגייה הזאת ונוכל לדון בה

לינא סאלם:  ויכול להיות שנעשה אותה בדרך פרשנית

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

ישראל אייכלר: בבקשה, אז בואו נמשיך

אילת וולברג: שם הוא מוגדר כעובד משרד הפנים ששר הפנים מינה כאחראי על מתן היתרים לפי סעיף 1יג

אילת וולברג:           כמו שציינתי קודם, סכום של 2,963

אילת וולברג: 02 שקלים

גאולה צמח: רק יש לי שאלה

גאולה צמח:  כשאומרים הסכום הנקוב זה יהיה כולל מע"מ, נכון? או שצריך להגיד הסכום הכולל בתוספת מע"מ?      

לינא סאלם: לא שינינו את הגדרת הסכומים

גאולה צמח: נכון

גאולה צמח:  אבל היא אומרת הסכום הנקוב

אילת וולברג: לא שינינו

אילת וולברג:  אבל הסכום הנקוב, אז יהיה צריך להגיד בתוספת מע"מ

אילת וולברג:  כן

לינא סאלם: אבל בסכום אנחנו לא שינינו בעצם את הסכום ששם גם כתוב

אילת וולברג: נכון, אבל בגלל שהפנינו ואמרנו הסכום הנקוב ברישה בהגדרה, אז שואב רק את הסכום

אילת וולברג:  אז צריך להוסיף גם

ישראל אייכלר: קודם אמרתם שיש תוספת מע"מ

אילת וולברג: כן

ישראל אייכלר: לא יכולים לסתור בין שני סעיפים

אילת וולברג: כתוב שם סך השווה ל-2,963

אילת וולברג: 02 שקלים חדשים, שנוסף עליהם מע"מ

אילת וולברג:  אז אני מסכימה שגם פה צריך לציין את זה

ישראל אייכלר: ברור, שלא תהיה סתירה ביניהם

אילת וולברג: כן

אילת וולברג:  תודה על ההערה

אילת וולברג:  אז אני מקריאה שוב

אילת וולברג:           שם הוא מוגדר "למעט עובד כאמור שהבאתו לישראל נעשתה מראש לתקופה פחותה מ-12 חודשים רצופים ושהלשכה הפרטית אינה מחויבת כלפיו במתן שירותים לפי חוזה או כתב התחייבות

אילת וולברג:           כשהסברתי קודם שבעצם התקנות יחולו לגבי עובד שנכנס עד תום התקופה הקובעת, שזה 90 ימים מהחלטת הממשלה

אילת וולברג:  ועוד שישה חודשים, כן, עוד שישה חודשים

אילת וולברג:  זה שישה חודשים הנוספים כתובים ברישה

אילת וולברג:  כי הוא יכול להגיע, התקנות הן בתקופה שעד תום שישה חודשים מתום התקופה הקובעת

ישראל אייכלר: איפה זה כתוב?     

אילת וולברג: זה בהתחלה, הקראתי את זה בסעיף 1 ממש בהתחלה

אילת וולברג:  תקופת הוראת השעה היא בתקופה שעד תום שישה חודשים

ישראל אייכלר: שישה חודשים מתום התקופה הקובעת

אילת וולברג: מתום התקופה הקובעת

ישראל אייכלר: התקופה הקובעת זה כ"ה בשבט

אילת וולברג: בדיוק

ישראל אייכלר: (ב)?     

אילת וולברג: (ב), עכשיו בעצם תהיה רשימה של תיקונים להתאים בעצם הוראות שקיימות כבר כיום בתקנות לתיקון המוצע עכשיו בתקנות, לכלול אותו גם כן לגבי העניינים האלה

אילת וולברג:  אז אנחנו מתקנים קודם כל את תקנת משנה (א2) שהיא נוגעת להחזר לעובד זר שעזב את ישראל

אילת וולברג:  כל מה שאנחנו רוצים להגיד זה שגם עובד זר שעזב את ישראל וקיבל סכום לפי עכשיו, גבו ממנו סכום לפי התיקון הזה, המוצע, הוא גם ייכלל בהסדר הזה

אילת וולברג:           אני יכולה להקריא לכם אבל את תקנת משנה (א2) כדי שתבינו איך זה משתלב

אליהו (אלי) רביבו: לא צריך

אילת וולברג: לא צריך? אוקיי

אילת וולברג:  תקנת משנה (ב), שהיא בעצם קובעת, רגע

גאולה צמח: שאפשר לגבות את ההחזר בגין עלויות טיסה

אילת וולברג: כן

אילת וולברג:  אוקיי, הנה, הגענו לעלויות הטיסה

אילת וולברג:  אז גם נציין שאפשר נוסף על הסכום שמותר לגבות או לקבל החזר בעד הוצאות הטיסה, אז גם נוסף על הסכום שגובים לפי התיקון המוצע לתקנות

אילת וולברג:           גם זה שינוי מחויב בעקבות בעצם התיקון המוצע והגבייה הנוספת עכשיו גם שלא במסגרת ההסכמים הבילטרליים

אילת וולברג:       ולבסוף, תיקון של תקנה 5, כפי שציינתי בהתחלה היא קובעת תנאים לקבלה או לגביית תשלומים בידי לשכה פרטית

אילת וולברג:  אז מתקנים גם אותה, כדי שיהיה ברור שהתנאים האלה חלים גם לגבי הגבייה מכוח התקנות האלה

אילת וולברג:           אז זה הנוסח שהוקרא

ישראל אייכלר: כתב החידה, כן

ישראל אייכלר:  ואני הבטחתי לקו לעובד את זכות הדיבור לגבי התקנות האלה

אלעד כהנא: תודה רבה כבודו

אלעד כהנא:  אלעד כהנא, קו לעובד

אלעד כהנא:  אני רוצה פשוט להתייחס, חברת הכנסת כבר עזבה, אבל אבקש להמשיך את השאלה שלה

אלעד כהנא:  חברת הכנסת הצביעה על השאלה שלדעתי היא בעצם החשש הכי גדול כאן, הלשכה הזרה, לא הלשכה בישראל

אלעד כהנא:  בעצם כל התקנות כאן, וזאת גם הייתה תשובת רשות האוכלוסין וההגירה זה על רגולציה שעושים על הלשכה הפרטית בישראל

אלעד כהנא:  איך נפקח עליה, מה יקרה אם היא תגבה יותר וכו' וכו'

אלעד כהנא:  אבל המציאות היא שרוב הכסף השחור והאסור לגבייה משולם בחו"ל

אלעד כהנא:  אנחנו יודעים את זה קודם כל מענף הסיעוד, ששם אין הסכמים בילטרליים ומה שהיה בענף החקלאות לפני שהיה הסכם בילטרלי

אלעד כהנא:       במובן הזה, החלטת הממשלה, שהיא מובנת כמובן, להביא עובדים מחוץ להסכמים בילטרליים פותחת פה פתח ללשכות הזרות

אלעד כהנא:  כי מה קורה בהסכם הבילטרלי עם תאילנד? אין לשכות זרות

אלעד כהנא:  יש את ממשלת תאילנד

אלעד כהנא:  היא מגייסת אותם, אף אחד לא גובה שם כספים

אלעד כהנא:  מגיעים לארץ ואז באמת יש גיוס מאוד מפוקח ותשלום מאוד מפוקח

אלעד כהנא:  ומה שכתוב פה זה באמת מה שמשולם

אלעד כהנא:  ברגע שפותחים את הפתח ללשכה הזרה בחו"ל, שאף אחד כאן לא יכול לפקח עליה, למעט אולי הלשכה הפרטית, שמתירים לה פה לגבות כספים, כל מה שכתוב כאן הוא במידה רבה קצת "נדמה לי"

אלעד כהנא:  זאת אומרת, מספיק ששם ישלמו 10,000 דולר, כל העיסוק במה יקרה אם ישולם כאן עם ה-2,000 שקלים הוא במידה רבה תיאורטי

אלעד כהנא:       עכשיו, יש גורם שיש לו רלוונטיות ללשכה הזרה

אלעד כהנא:  אי אפשר לתת סמכות לפקח על לשכה זרה לרשויות ישראליות, זה מובן

אלעד כהנא:  אבל מי שמכניס את הלשכה הזרה לתמונה זו הלשכה הפרטית כאן בישראל

אלעד כהנא:  אנחנו גם ראינו בהצעה, מחייבים את הלשכה הפרטית כתנאי לגבייה מחוץ להסכמים הבילטרליים להציג חוזה עם הלשכה הזרה, לכלול בו תניות שקבועות בחוק וכו'

אלעד כהנא:  ואני חושב, כיוון שהחשש הוא בעיקר מה קורה שם ופחות מה קורה כאן, אני חושב שמן הראוי לכלול אי אילו תנאים מסוימים או דרישות מינימליות שלשכה פרטית לא תוכל להתקשר עם כל מי שהיא רוצה בחו"ל

אלעד כהנא:  עם כל מאכער שקורא לעצמו לשכה זרה, יגבה שם מלא כספים ואז יגיעו וכל התקנות האלה קצת חסרות משמעות

אלעד כהנא:  לקבוע משהו מינימלי על מי הלשכה הזרה שהיא יכולה להתקשר איתה כתנאי לגבייה שהיא תעשה

אליהו (אלי) רביבו: אמרת שקיימים תנאים

אלעד כהנא: בפועל

אליהו (אלי) רביבו: מה זה בפועל? לא כל מי שמגדיר את עצמו כלשכה פרטית יכול להביא

אלעד כהנא: לשכה פרטית בישראל

אלעד כהנא:  אני, שוב, מדבר על הלשכה הזרה

אליהו (אלי) רביבו: לא, אני מדבר זרה

אלעד כהנא: אני לא מכיר תנאים

אליהו (אלי) רביבו: אני מדבר זרה

אלעד כהנא: אני לא מכיר תנאים

אלעד כהנא:  ואני אשמח לשמוע אם יש

אליהו (אלי) רביבו: הנה, יש פה נציגה מספיק בכירה ומוסמכת ממשרד המשפטים, שתשמח לספר לך אם אתה לא יודע

אלעד כהנא: אז אני אשמח לשמוע

אליהו (אלי) רביבו: שרק לשכה שמוכרת ומוגדרת ובסמכותה לגייס עובדים ולשלח אותם מאותה מדינת מוצא, רק איתה ניתן להתקשר כדי להביא לפה עובדים

אליהו (אלי) רביבו:  תקני אותי אם אני טועה גברתי

לינא סאלם: סעיף 69ב וסעיף 69ז פרק רביעי לחוק שירות התעסוקה מדבר על התניות בין לשכה פרטית בישראל לבין לשכה זרה בחו"ל

לינא סאלם:  יש גם הגדרה של מה נחשב לשכה זרה

לינא סאלם:  גם אם אתה חושב שנכון בעצם עכשיו לעשות חידוד להגדרה שקיימת בחוק, לא ניתן לעשות את זה בחקיקת משנה

לינא סאלם:  ועדיין, יש שם כל מיני התניות ואפילו התניית חובות על הלשכות הפרטיות לדווח ככל וידוע לה על גבייה לא מותרת

לינא סאלם:  הם חייבים לכתוב תניות בהסכמים ביניהם

לינא סאלם:  על הסכומים

לינא סאלם:  אם תשים לב לסנקציות אל תשכח שלשכות שמות ערבויות

לינא סאלם:  זה חלק מהתנאי של ההיתר שלהם וניתן בעצם להפעיל את הערבות

אלעד כהנא: כן

אלעד כהנא:  אבל אני חושב ששוב נעשה פה בלבול בין הלשכה הפרטית ללשכה הזרה

אלעד כהנא:  הערבויות שעושות לשכות פרטיות בישראל זה הלשכות הפרטיות בישראל

אלעד כהנא:  כשהבעיה, אני שוב חוזר, זו הלשכה הזרה

אלעד כהנא:  מה שיש בחוזים בין הלשכה הזרה ללשכה הפרטית זה חסר משמעות

אלעד כהנא:  עכשיו, אני לא מכיר חובת רישוי למשל של לשכות זרות

אלעד כהנא:  אם יש חובה כזו, נהדר

אלעד כהנא:  אפשר למשל לדרוש במסגרת ההסכם של הלשכה הפרטית כאן

אליהו (אלי) רביבו: ודאי שיש

אלעד כהנא: בסדר, אז אני אומר שאם יש

ישראל אייכלר: קודם כל, חשוב מאוד שהעלית את הנושא בדיון הזה

ישראל אייכלר:  כי תמיד צריך לדבר על הפיל שבחדר שלא מדברים

ישראל אייכלר:  אז טוב שדיברת והעלית את זה

ישראל אייכלר:  קיבלת תשובה ממשרד המשפטים

ישראל אייכלר:  לי יש עוד איזה שאלה לרשות האוכלוסין

ישראל אייכלר:  כתוב פה שישנם 90 לשכות פרטיות שמורשות

ענת כהן שמואל: זה בקשר לתקנות שאישרנו בנושא של סיעוד

ענת כהן שמואל:  והם התחייבו בתקנות להעביר דיווח באוקטובר

ענת כהן שמואל:  הם העבירו את הדיווח הזה וחשבנו שזה נכון לחבר, כי זה אותו נושא

ענת כהן שמואל:  הם העבירו את הדיווח והשאלות הן על הדיווח שהם העבירו

ענת כהן שמואל:  והדיווח הזה פורסם

ישראל אייכלר: אוקיי, אז זה בהזדמנות אחרת

ישראל אייכלר:  אז אין לנו שאלות לגבי כמה לשכות, כל הדברים האלה?      

אליהו (אלי) רביבו: רק אדוני יושב-הראש לפני שאתה מצביע, אני רק מבקש רגע להתייחס למה שדיבר נציג קו לעובד

ישראל אייכלר: רק רגע, בוא ניתן להסתדרות

שחר סומך: תודה

שחר סומך:  כמה שאלות הבהרה

שחר סומך:  התקנות מפנות לסעיף 69ח(ב) לחוק ושאלה למה גרעו את סעיף (א) שבעצם מורה על ביטול חוזה

שחר סומך:  כלומר, למה להחיל רק את סעיף (ב)?      דבר שני, הבנתי שחובת ההשבה נמחקה כרגע מהתקנות, כי היא מופיעה בחקיקה הראשית

שחר סומך:  אז אני אומרת את זה רק לפרוטוקול

שחר סומך:  חובת ההשבה הזאת היא ממש מגוחכת, היא אפילו בלי ריבית והצמדה של הכספים שנגבו ביתר

שחר סומך:  אז זה אולי משהו שהוועדה צריכה לחשוב עליו בהמשך, גם לתקן השבה לפחות עם ריבית והצמדה, שלא לדבר על פיצוי עונשי

שחר סומך:  כי עובד נגזלים ממנו כספים שלא כדין ואחר כך במקום להחזיר לו את זה לפי הערך של הכסף, אז זה בעצם מתמרץ את הלשכות הפרטיות ממש לעשות גבייה ביתר

שחר סומך:  אני מבינה שכרגע זה לא על הפרק, כי אנחנו דנים בתקנות

אילת וולברג: בכל אופן נדרוש תיקון חקיקה ראשית ואנחנו עכשיו בדיון של תקנות

ישראל אייכלר: לא, אבל הדברים שלה חשובים

ישראל אייכלר:  כמשרד המשפטים אתם צריכים

לינא סאלם: לא, אבל הנוסח שהקריאה הוועדה כבר 69ח בלבד ולא כתבנו יותר את (ב)

לינא סאלם:  כשזה פורסם להערות הציבור היה את (ב), הורדנו את (ב)

לינא סאלם:  אנחנו רק ב-69ח

אילת וולברג: רגע, אז בנוסח שהקראתי את מבקשת להוריד את, שיהיה כתוב 69ח, חייבת לפעול לפי סעיף 69ח כולו לחוק

לינא סאלם: כן, זה מה שמופיע

שחר סומך: השאלה היא למה (ב) ולא (א)? למה גרעו את (א)?      

אילת וולברג: לא, התצהיר

אילת וולברג:  היא מתחייבת בתצהיר לפעול לפי סעיף 69ח(ב) לחוק

אילת וולברג:  נכון, זה מה ששאלת? מההסתדרות, נכון? אז בתצהיר, אני אקריא רגע את (א) ואני אקריא את (ב)

אילת וולברג:  ב-(א) כתוב כך: "לשכה פרטית לא תתקשר בהסכם עם לשכה זרה שגבתה או שקיבלה מעובד זר במישרין או בעקיפין תשלום העולה על התשלום החוזי

אילת וולברג:  התקשרה לשכה פרטית עם לשכה זרה כאמור בהסכם תפסיק את ההתקשרות

אילת וולברג:  לעניין זה התשלום החוזי", אוקיי, אנחנו יודעים כבר מהו

אילת וולברג:  ו-(ב) "נודע ללשכה פרטית או למוסד ממוסדות המדינה כי לשכה זרה גבתה או קיבלה מעובד זר תשלום העולה על התשלום החוזי, ימסור למי שהסמיך שר הפנים את המידע שברשותה סמוך לאחר שנודע לו כאמור, אלא אם כן יש במסירת המידע כדי לפגוע בחקירה בידי הרשות המוסמכת לחקור על פי דין או אם הדבר מנוגד לדין"

אילת וולברג:      אני לא רואה סיבה שהיא לא יכולה להצהיר שהיא מתחייבת לפעול לפי סעיף 69ח כולו

אילת וולברג:  לא חושבת שיש מניעה

אילת וולברג:  לא צריך להפנות דווקא ל-(ב)

לינא סאלם: אז אנחנו כשדנו בזה בישיבות נוסח אז הם באו ואמרו שזה מאוד חשוב בעצם לא לחזור על הוראות שמופיעות בחוק הראשי בתקנות

לינא סאלם:  ואז בעצם באו ואמרו שיש דווקא בנושא של (ב) יש בעצם כאן כן משהו אופרטיבי שחובה לעשות ולכן כן ניתן להכניס אותו בתור חובה מכוח התקנות

לינא סאלם:  אבל ברור מאליו שכל מה שמופיע בחקיקה זו חובה שקיימת על פי דין והיא אפילו בהסדר נורמטיבי יותר גבוה מאשר בחקיקת משנה

ישראל אייכלר: אבל בחקיקה מופיעה הבעיה שהציגה פה נציגת ההסתדרות לגבי הריביות והדברים האלה, שלא יטילו על האדם משהו ביתר?     

לינא סאלם: בעצם מה שהיא מתכוונת אליו זה הנושא של ההחזר ואולי באמת יועמ"שית הוועדה תסביר למה מחקנו את הסעיף הזה

אילת וולברג: הסברתי קודם

אילת וולברג:  אבל היא מתייחסת ממש למה שקבוע כיום בחוק

אילת וולברג:  חוק שנוגע, היא אומרת שהחוק היום אומר כך: 69ו מבקש עבודה זכאי בלי לגרוע מזכויותיו לפי כל דין או הסכם, לתבוע ממי שגבה ממנו תשלום בניגוד להוראות סעיפים 69ג, 69ד את החזר התשלום האמור

אילת וולברג:  ובעצם ממה שאני מבינה הנציגה של ההסתדרות אמרה שצריך לקבוע שהוא יחזיר לא רק את מה שהוא גבה ממנו ביתר, אלא נוסף על זה ריבית והצמדה וכו'

אילת וולברג:  זה משהו שיכול, אני לא יודעת, יכול להיות זו סוגיה שצריך לחשוב עליה

אילת וולברג:  אבל בכל אופן, היא דורשת תיקון חקיקה ראשית

ישראל אייכלר: זאת אומרת זה לא שייך לתקנות?     

אילת וולברג: זה לא שייך לתקנות

ישראל אייכלר: אז תעמדו על זה ותציעו שאולי בחוק הראשי להוסיף איזה שהוא תיקון לחוק

ישראל אייכלר:  זה פתוח לדיון, אין בעיה עם זה

ישראל אייכלר:       אנחנו יכולים לגשת להצבעה?     

אילת וולברג: אני רק רוצה לחדד, כי לא סיכמנו

אילת וולברג:  אנחנו נשאיר את הנוסח כפי שהוא עכשיו, כמו שמשרד המשפטים המליץ במקור

אילת וולברג:  מתחייבת לפעול לפי סעיף 69ח(ב) לחוק

ישראל אייכלר: אוקיי

ישראל אייכלר:  תודה רבה

ישראל אייכלר:  מי בעד אישור תקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה), יצביע

ישראל אייכלר:  מי נגד? אין מתנגדים, אין נמנעים

ישראל אייכלר: אושר

ישראל אייכלר:           התקנות אושרו

ישראל אייכלר:  תודה רבה לכל המשתתפים

ישראל אייכלר:  ישיבה זו נעולה