ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 148, 2023-09-20 00:00

שמחה רוטמן: 	שלום חברים, היום ה' בתשרי תשפ"ד

שמחה רוטמן:  אנחנו ממשיכים עם הנושא: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), של חבר הכנסת ארז מלול ושלי

שמחה רוטמן:  הוועדה הפיצה אתמול נוסח שתוקן בעקבות ההערות שנשמעו בדיונים הקודמים מגופים מגוונים

שמחה רוטמן:  בהקראה העקבית של החקיקה, היינו בפתיחת פרק רבני השכונות, ונשמעו הערות רבות שנשמעו בעניין זה

שמחה רוטמן:  כאשר ישבנו וחשבנו יחד עם המשרד לשירותי דת על הדרך והבשלות של היכולת לסדר את הפרק הזה, בהתאם לעקרונות המנחים שהצגנו לאורך החקיקה – מתן חשיבות לגורם המקומי במינוי ועוד ועוד – ראינו שהפרק הזה לא בשל, גם בעיניי, והסכימו איתי גם במשרד לשירותי דת, בין היתר בגלל שהיינו במציאות שבה שנים רבות גם לא מונו רבני שכונות, ובנוסף, אנחנו גם בחוסרים מאוד גדולים של רבני עיר

שמחה רוטמן:  אמרנו שאולי יותר נכון ויותר כדאי לכסות על הפער במינויים של רבני הערים, וכאשר נקבל פידבק מהשטח ונעשה את עבודת המטה הנדרשת, נוכל לעשות את עבודת ההתאמה של רבני השכונות למציאות החדשה לשנת 2024, כנראה

יהודה חשאי: לא כנראה

יהודה חשאי:  בטוח

שמחה רוטמן: לכן, הציע המשרד לשירותי דת את הנוסח שהפצנו אתמול, ובעצם כל פרק רבני השכונות יהפוך להיות פרק מסמיך, אך לא פרק אופרטיבי

שמחה רוטמן:  תקריא, בבקשה, את סעיף 23

אלעזר שטרן: 23(א) ברשות המקומית שבה מכהן רב עיר, ושמספר תושביה עולה על 50,000, רשאי השר לקבוע כי ימונו רב שכונה אחד או יותר

אלעזר שטרן:       (ב) לצורך ביצוע סעיף זה, יקבע השר באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, תקנות, בין היתר, בעניינים הבאים:     

אלעזר שטרן: סמכויותיו של רב שכונה בחלוקה לתפקידים בינו לבין רב העיר או רבני השכונות האחרים

אלעזר שטרן: היקף המשרה של רב השכונה

זאב אלקין: למעשה, במקום לעשות את זה בחקיקה ראשית, אתה רוצה לעשות את זה בתקנות?    

שמחה רוטמן: אני חושב שהסברתי, אבל אני אסביר יותר

שמחה רוטמן:  הרציונל הוא, כמו שאמרתי, שבמסגרת הדיונים והערות הציבור שנשמעו פה בוועדה, עלו המון סוגיות

שמחה רוטמן:  ברגע שהתחלנו לנסות לעשות את אותה עבודה שעשינו לגבי שאר הרבנים – רב יישוב, רב אזורי, רב עיר – לנסות לעשות עליהם את אותו סוג של טיוב – הרי איך נבנתה הצעת החוק הטרומית הזאת? הצעת החוק הטרומית אמרה שיש לנו חוסר מאוד גדול, לא מונו רבנים, תהליך מאוד מאוד בעייתי שדורש טיוב ושיפור, ועיגון בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן:  דבר שני, יש מצב קיים

שמחה רוטמן:  היו נושאים מסוימים, עקרוניים שהכנסנו כבר בשלב הטרומי – אמירות עקרוניות, הנושא של מועצת הרבנות הראשית וכדומה

שמחה רוטמן:  איך בנינו את הצעת החוק? לקחנו את הנהלים הקיימים, הכנסנו אותם לטרומית ואמרנו שבמסגרת הליך החקיקה בהכנה בין הטרומית לראשונה, נעשה את הטיוב

שמחה רוטמן:           בנושא רבני ערים, הטקסט שלקחנו הוא שילוב של התקנות מ-2022 עם תקנות שהיו קצת קודם, בתיקון הקודם

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר, טקסט מעודכן שנעשית עליו כל הזמן עבודת טיוב ושיפור, וצריך לעשות לו התאמה לחקיקה גם עם העקרונות וגם עם הפרקטיקה

שמחה רוטמן:  בתחום של רבני יישובים או רבנים אזוריים – כנ"ל

שמחה רוטמן:  הנוהל האחרון יצא לפני חמש שנים, ארבע שנים

שמחה רוטמן:  אלה דברים שיש להם המון המון השתפשפות עם המציאות והפרקטיקה, וכשאתה מנסה להתאים אותם, אומרים אנשים אם זה עובד ככה או לא עובד ככה

שמחה רוטמן:  ברגע שלקחנו את הטקסט של רבני השכונות, שלמעשה לא עובדים לפיו כבר עשרים שנה, הוא אות מתה ולא מונו, וניסינו להתאים אותו לעקרונות שאנחנו מדברים עליהם, נתקלנו בהמון קירות

שמחה רוטמן:  לכן, אמרנו, תתחילו לעבוד עם מערכת עובדת ברבני ערים

שמחה רוטמן:  יבואו אליכם רבני ערים ויגידו לכם: אני מרגיש צורך ברב שכונה שחסר לי למילוי התפקיד הזה והזה, אני צריך אותו ככה וכולי

שמחה רוטמן:  תתחיל להניע את המערכת שהייתה תקועה במשך הרבה מאוד שנים, ואז תבואו עם תקנות

שמחה רוטמן:  לא תקנות כמו שהיו בעבר, שהיו בעצם נהלים שנסגרו בתוך המשרד, אלא באישור ועדת חוקה, כדי שלא יהיה מצב שנציגי השלטון המקומי לא מעורבים ונציגי החברה האזרחית לא מעורבים

שמחה רוטמן:  תקנות באישור ועדת חוקה והנציגים מהשטח, כדי שזה לא יהיה מהלך שנסגר במשרד בינו לבין עצמו כמו שהיה בתקנות רבני עיר עד לאחרונה, אלא באמת בתהליך של שיתוף הציבור

שמחה רוטמן:  אבל תבואו עם משהו מוכן כי הפערים היו יותר מדיי גדולים

שמחה רוטמן:  לכן, זאת ההצעה

שמחה רוטמן:      סעיף 24 נשאר כמו שהוא כי הוא מדבר על הכשירות

שמחה רוטמן:  הוא קובע שאותו רב שכונה, או אם הוא כשיר לרב עיר, רב אזורי או רב יישוב, או רב שכונה מהרבנות הראשית, שגם הוא חלק מהמערך של הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  לכן, זה גם עונה על חלק מהשאלות שאנשים שאלו – רבני קהילות, ראשי קהילות – זה לא חלק מהמערך של הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  רב שכונה, שאנחנו רוצים שיביאו תקנות בעניינו, הוא חלק מהמערך של הרבנות הראשית, הוא חלק מהמבנה שלה, אבל הוא לא ראש קהילה, הוא לא רב קהילה

שמחה רוטמן:  הוא חלק מהממסד

שמחה רוטמן:  יהיו לו תפקידים, והכול יוגדר בתקנות שיביאו לפה

שמחה רוטמן:  בהקשר הזה, החקיקה מגלגלת את הכדור למשרד לשירותי דת, שיצטרך לעשות את עבודת המטה על בסיס המציאות בשטח

זאב אלקין: אתה מוותר על הליך חקיקה מלא בכנסת, ואתה מעביר את זה למסלול אחר

שמחה רוטמן: אני מעלה את זה ממסלול של חוזר מנכ"ל שהיה עד היום, שעל בסיסו ממנים

יהודה חשאי: חוזר מנכ"ל, ללא סעיף מסמיך בחוק

שמחה רוטמן: לסעיף מסמיך בחוק, עם תקנות, עם הבניית שיקול - - -     

זאב אלקין: למה לא תשאיר את זה בחקיקה ראשית?      

שמחה רוטמן: כי אני באמת חושב שרוב ההסדרים בנושא הזה, מעצם טיבם, מתאימים לתקנות

שמחה רוטמן:  בניגוד לרבנים אחרים שמקבלים סמכות סטטוטורית באופן ישיר, רב שכונה לא מקבל סמכות סטטוטורית באופן ישיר בדברי חקיקה אחרים

שמחה רוטמן:  אני חושב שיש מקום שכתוב שאפשר לבחור מקרב רבני שכונה אולי למועצת, אבל זה מכוח ההסמכה

שמחה רוטמן:  הוא לא מקבל סמכויות למתן כשרות, הוא לא מקבל סמכויות לרישום נישואים

שמחה רוטמן:  בעצם הוא ת"פ רב העיר במובן הזה, והמועצה הדתית

שמחה רוטמן:  לכן אמרני שלא קריטי שהוא יהיה בחקיקה ראשית, אלא נעשה סעיף מסמיך, וכשיבואו בוועדה לתקנות, נתקדם עם זה

ארז מלול: צריך לקצוב את זה בזמן

יהודה חשאי: אכן, צדקת

יהודה חשאי:  זה מצריך עבודת מטה שלנו במשרד, ולכן ביקשנו את הזמן הזה

יהודה חשאי:  ממילא זה כמעט לא אקטואלי, כי רוב הערים הגדולות אין להן רב עיר, לצערנו, ואי-אפשר לבחור רב שכונה לפני שבוחרים רב עיר

יהודה חשאי:  לכן, זמננו עוד לפנינו ואנחנו רוצים לעשות עבודת מטה סדורה

יהודה חשאי:  נפלה שגגה בניסוח שהעברנו, ובסעיף 23(ב)(2) צריך שיהיה כתוב: סמכויותיו של רב שכונה והגדרת תפקידו או תפקידם של רבני השכונה האחרים

יהודה חשאי:  אנחנו לא מורידים מרב עיר

שמחה רוטמן: רגע, אני מנסה להבין

שמחה רוטמן:  סמכויותיו של רב שכונה, הגדרת תפקידו וחלוקת התפקידים בינו לבין רב העיר או רבני השכונה

יהודה חשאי: לא, לא

יהודה חשאי:  בלי חלוקת תפקידים

יהודה חשאי:  מה שהדבר הזה, זה כאילו אני מחליט להוריד תפקידים מרב העיר, ולא כך

יהודה חשאי:  הגדרת סמכויותיו ותפקידו היא חלק מהתקנות שאנחנו צריכים להביא במסגרת השאלה איך מסדירים את הנושא הזה

יהודה חשאי:  אנחנו לא עושים כרגע את חלוקת התפקידים

שמחה רוטמן: כרגע אתה לא עושה כלום

יהודה חשאי: אבל זה כאילו אני קובע עקרונית שאני צריך לעשות חלוקת תפקידים

שמחה רוטמן: הבנתי

אלעזר שטרן: לא הבנתי

אלעזר שטרן:  הגדרת תפקידו?     

שמחה רוטמן: סמכויותיו של רב שכונה

יהודה חשאי: זה הניסוח: סמכויותיו של רב שכונה והגדרת תפקידו

שמחה רוטמן: זה הכול? בלי חלוקת תפקידים ובלי רבני שכונות אחרים

שמחה רוטמן:  בהגדרת תפקידו, ממילא, תוכלו גם  לקבוע חלוקה

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, זה מונח יותר כולל

שמחה רוטמן:  סמכויותיו של רב שכונה והגדרת תפקידו

שמחה רוטמן:       כמו שאמרתי, מהפרק של רבני השכונות יהיה לנו את סעיף 23, שהוא הסעיף המסמיך לתקנות, ואת סעיף 24 שמדבר על הכשירות

שמחה רוטמן:  שאר הסעיפים לא יהיו בנוסח החוק

שמחה רוטמן:  כן, בבקשה

משה סולומון: אני ממרכז השלטון המקומי, שנה טובה

משה סולומון:  אני מתייחסת לנוסח שהציע המשרד לשירותי דת בסעיף 23, סעיף קטן (ב), פסקה (1) – אופן קביעת גבולות השכונה

משה סולומון:  כפי שנאמר בדיונים ראשוניים בנושא, אין הגדרה משפטית למילה שכונה, ולא היינו רוצים אגב עיסוק בסוגיה של רב שכונה להגדיר שכונה גם להיבטים אחרים

משה סולומון:  לכן, אנחנו מציעים שיהיה כתוב: אופן קביעת גבולות השכונה לעניין זה

שמחה רוטמן: אני  חושב שזה מובן מאליו

משה סולומון: רק כדי שלא ישתמשו בזה כדי להשלים לכאורה לקונות במקרים אחרים, שבהם יש התייחסויות

משה סולומון:  אנחנו היינו רוצים שיהיה ברור שזה מובחן רק לצרכי התפקיד

שמחה רוטמן: רק לאופן קביעת גבולות השכונה לעניין תפקידו של הרב

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:       אדוני היועץ המשפטי, בבקשה

אלעזר שטרן: כמה הערות

אלעזר שטרן:  הנושא של הכשירות והגדרת התפקיד נדון כמה וכמה פעמים בוועדה, ויו"ר הוועדה כבר אמר את דעתו בעניין הזה

אלעזר שטרן:  אני חושב שיש טעם להעלות את הנקודה הזאת שוב, דווקא בגלל הצורך שהודגש עכשיו על ידי היו"ר בעבודת מטה, ובהבנה מה בדיוק הצורך בתפקיד ובסמכויות של אותו רב שכונה

אלעזר שטרן:  יש איזשהו פער או קושי מסוים בין הדבר הזה לבין קביעת הכשירות מראש

אלעזר שטרן:  כלומר, בדרך כלל הכשירות היא נגזרת של תפקיד, ופה אומרים: אנחנו מראש קובעים שהכשירות שלו היא X, Y, ו-Z, למרות שבעצם ההגדרה של התפקיד והסמכויות שלו ייקבעו מאוחר יותר בתקנות עצמן

אלעזר שטרן:  אני אעיר שיש לזה גם השלכה פרשנית, במובן הזה שכאשר המשרד לשירותי דת יביא לפה תקנות, ברור שהתוכן של התקנות חייב להתיישב עם תנאי הכשירות

שמחה רוטמן: זאת מטרתנו

יהודה חשאי: זאת הדיוק המטרה

יהודה חשאי:  אין טעם לשלוח אותנו לעשות עבודת מטה, אם אני לא יודע מי הקודקוד

יהודה חשאי:  לפי הקודקוד אני עושה עבודת מטה

שמחה רוטמן: זה חידוד חשוב מאוד

אלעזר שטרן: אני רק אומר שזה יהיה חייב להתכתב

אלעזר שטרן:  זאת נקודה אחת, ולהבנתי יש פה איזשהו פער בין העברת הגדרת התפקיד לתקנות, לבין העובדה שכבר מראש קובעים את הכשירות

אלעזר שטרן:       היבט שני שהיו"ר התייחס אליו בדברים שלו, ואני חושב שחשוב לחדד אותו

אלעזר שטרן:  אם היו"ר אומר שזה ברור, אז אדרבה ואדרבה

אלעזר שטרן:  מדובר ביחס בין ההצעה הזאת של רבני שכונות, ההסמכה הזאת, לבין המסלול של רבני קהילות

אלעזר שטרן:  ידוע שבסופו של דבר, העמדה של המדינה הייתה עד עכשיו – עכשיו, כמובן, כפי שנאמר כמה פעמים, הוועדה רוצה לשנות את המדיניות הזאת – עד עכשיו המדיניות הייתה שרבני שכונות זה משהו שלא צריך להתקיים, ובמקומו יש מסלול של רבני קהילות כסוג של תחליף

אלעזר שטרן:  עכשיו הוועדה החליטה לשנות את המדיניות הזאת, וזה בסדר גמור, כמובן, והשאלה מה ההשלכות של זה

אלעזר שטרן:  בגלל שהמדינה הציגה את זה כשני דברים שהם תחליפיים, השאלה היא האם מבחינת הוועדה, מבחינת המציעים, המשמעות של הפרק הזה אומרת: אני מסמיך רבני שכונות, ומבחינתי המסלול של רבני קהילות לא נוגע לעניין וזה ברור לחלוטין

אלעזר שטרן:  השאלה אם יש איזושהי התנגדות, אולי אפילו להתייחס לזה בנוסח

טלי גוטליב: לא הבנתי

טלי גוטליב:  זה יוצא לגמרי מהחוק, רבני שכונות?      

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  דיברנו על זה

שמחה רוטמן:  יש סעיף שמסמיך לתקנות, באישור ועדת חוקה, וסעיף כשירות

שמחה רוטמן:  הסברתי באריכות בתחילה, ויכול להיות שלא היית

טלי גוטליב: אני אשלים את זה

ארז מלול: אני אסביר לך אחר כך

טלי גוטליב: לא צריך

טלי גוטליב:  אני יודעת להשלים פערים לבד, ארז

שמחה רוטמן: אני אגיד שוב, שאני אינני סבור שיש קשר בין הדברים

שמחה רוטמן:  אני חושב שרבני שכונות הם נושאי משרה גם במועצה הדתית וגם פועלים עם רב העיר

שמחה רוטמן:  דיברנו על זה עם חלוקת תפקידים

שמחה רוטמן:  הם מקבלים סוג של תפקיד ציבורי

שמחה רוטמן:  רב קהילה הוא דמות שחיה בתחום המשפט המינהלי של תמיכות

שמחה רוטמן:  הוא לא מעוגן בחקיקה, למיטב ידיעתי

שמחה רוטמן:  המדינה, סמכותה ושיקול דעתה בתחום התמיכות ידועה וברורה, ואני לא חושב שיש קשר בין הדברים

שמחה רוטמן:  זה שהוגשו עמדות כאלה בעבר – לכן אמרתי

שמחה רוטמן:  אני סמוך ובטוח שכאשר יעשה המשרד לשירותי דת את עבודת המטה שלו לגבי הצרכים שעולים מהשטח, מלמטה, בהחלט יכול להיות שהם יחשבו על הגדרת תפקיד מספיק ברורה וחדה, שהשאלה הזאת או לא תעלה, או תעלה בצורה שיראו לנכון, יביאו את התקנות לאישורנו ואנחנו נחליט אם הם עשו עבודה טובה או לא עשו עבודה טובה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה שום סיבה בעולם להתייחס בחקיקה ראשית לתמיכה

שמחה רוטמן:  אני גם לא מתייחס אם פועל בשכונה כולל, וראש הכולל שם נותן מענה נפלא ולא צריך למנות שם רב שכונה, למרות שזה מבחן תמיכה אחר, מבחן של ישיבות

שמחה רוטמן:  מחר בבוקר יחליטו שהכולל לא מקבל, כן מקבל, יותר, פחות – גם לא מתייחס פה לרב בית ספר או לרב גן

שמחה רוטמן:  אלה דברים שיושבים על שיקול דעת אחר

גלעד קריב: לכן התקנות האלה הן לא מענה לבעיה החוקתית, שיש חופש עיסוק במדינת ישראל, ולקבוע שרב שכונה צריך הסמכה מהרבנות, בסדר גמור

גלעד קריב:  אני אשמח לשמוע

שמחה רוטמן: אם כבודו סבור שיש בעיה חוקתית - - -     

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  ביקשתי את עמדת משרד המשפטים בנושא הזה, וגם את עמדת הייעוץ המשפטי של הוועדה

שמחה רוטמן: תודה

גלעד קריב: אפשר לשמוע עכשיו

שמחה רוטמן: גלעד, מה קרה?     

גלעד קריב: שמעתי שאתה צריך שאני אבוא קצת להרגיע אותך, אחרי התמוטטות העצבים של הבוקר

שמחה רוטמן: תודה רבה, גלעד

גלעד קריב: אני פה לעזור לך קצת להירגע

טלי גוטליב: אין צורך, אין צורך להרגיע את היו"ר

טלי גוטליב:  אין צורך להרגיע את היו"ר

טלי גוטליב:  הוא היה אמיץ מאוד היום, צודק מאוד וראוי מאוד היום

טלי גוטליב:  הוא הגן, בין השאר, גם עליך

טלי גוטליב:  הוא הגן, בין השאר, גם עליך, כי גם עכשיו אתה פועל ממניעים מאוד מאוד משונים, אבל אף אחד לא אומר את זה

גלעד קריב: מה זה הגן עליי?     

שמחה רוטמן: טלי, טלי, טלי וגלעד, תודה

טלי גוטליב: גם עליך, גם עליך

שמחה רוטמן: הערות ביניים, אם נורא רוצים, במשפט אחד וזהו, ולא פתיחה לדיון

שמחה רוטמן:  תודה

טלי גוטליב: אתה רואה איזה רגוע רוטמן? הוא לא קרא לי לסדר

שמחה רוטמן: זה לעניין הפרק הזה

טלי גוטליב: אגב, קריב טועה טעות מרה

טלי גוטליב:  רק הרבנות תקבע מי רשאי להיות רב ומי לא

טלי גוטליב:  איך נשמור על טוהר ההגדרה הזאת? באמת, איך? מי אם לא הרבנות?     

שמחה רוטמן: טלי, תודה

שמחה רוטמן:  היועץ המשפטי, סיימת את אמירתך בנושא? אם אתה רוצה להתייחס, גלעד הפנה אליך שאלה על חוקתיות

אלעזר שטרן: אני לא יודע אם חבר הכנסת קריב שמע את הדברים שאמרתי בהתחלה

אלעזר שטרן:  אנחנו רואים קושי בזה שיש פה הגדרת תנאי כשירות, מבלי שמגדירים מהו התפקיד, ובעצם כשדוחים את הגדרת התפקיד והסמכויות לתקנות – העלינו את זה כמה פעמים לאורך הדברים, ופה זה אולי אפילו יותר חזק, כי מראש נקבע שזה ייקבע מאוחר יותר, שמראש קובעים כשירות בלי לקבוע את הגדרת התפקיד

שמחה רוטמן: אבל זה נכון גם לרב העיר

טלי גוטליב: כשירות לרב, לרב

טלי גוטליב:  מה זה משנה איפה?     

שמחה רוטמן: רק רגע, רק רגע, טלי

ארז מלול: אתם מדברים על שני דברים שונים

שמחה רוטמן: ארז, שנייה

שמחה רוטמן:  עורך הדין שטרן, אני מנסה לחדד ולהבין את מה שאתה אומר

שמחה רוטמן:  אני אומר גם לגבי רב יישוב, גם לגבי רב אזורי וגם לגבי רב עיר, הגדרת התפקיד איננה כאן בחוק

שמחה רוטמן:  לגבי חלק מהם יש הגדרת מסוימת במקומות אחרים; לגבי חלק מהם, אמרנו שבאופן עקרוני אנחנו רואים את תפקידו של רב שפועל מכוח הסמכה מהרבנות הראשית בכל מקום שבו הוא נמצא, לפעול בהתאם לסמכויותיה ולתפקידיה של הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  זאת אמירה כללית שנאמרה, אבל הדברים האלה לא כתובים

שמחה רוטמן:  כלומר, הגדרת התפקיד, כמו שאתה אומר, זה לא משהו חדש לרב השכונה

אלעזר שטרן: נכון שזה לא חדש, אבל יש שוני בין רב שכונה לבין כל שאר הרבנים

אלעזר שטרן:  בעצם שוני כפול, כפי שאני רואה את זה

אלעזר שטרן:  כפי שאדוני ציין, לשאר הרבנים – אומנם לא בחוק פה, אבל בחוקים אחרים – יש התייחסות כזאת או אחרת לסמכות כזאת או אחרת של כל אחד מהרבנים האחרים שמופיע, ופה אין התייחסות כזאת

אלעזר שטרן:  כלומר, אני לא יודע מה הסמכויות שלו באף אחד מדברי החקיקה האחרים, וזה היבט אחד

אלעזר שטרן:  היבט שני, כמובן שהמחוקק רשאי לשנות את המדיניות של הממשלה, אבל הנושא של רבני שכונות הוא לא  בחלל ריק

אלעזר שטרן:  יש לו היסטוריה גם ברמה המינהלית וגם ברמה של דיונים בבתי משפט וכולי, וגם ברמה של מבקר המדינה

אלעזר שטרן:  אחת הביקורות של מבקר המדינה הייתה על זה שלא ברור בדיוק מה הגדרת התפקיד של רב שכונה

שמחה רוטמן: אז עכשיו אנחנו אומרים שיבוא המשרד לשירותי דת, וירצה למנות רבני שכונה, הוא יצטרך לבוא, לעשות את עבודת המטה הנדרשת, להגיד מה הגדרת התפקיד, להגיד מה חלוקת הסמכויות הקיימת, להגיד איך הוא יפעל באותה שכונה, האם הוא יהיה עובד של המועצה הדתית? האם הוא יהיה כפוף באיזה תחומים, ולמי? את כל הדברים האלה יצטרך לעשות המשרד לשירותי דת בתקנות

טלי גוטליב: למה? זאת טעות, אתם עושים טעות

טלי גוטליב:  מסאבים את הכול

טלי גוטליב:  בשביל מה? תחוקקו את זה בחוק עוד שנייה ורבע כמו בן אדם באופן רחב, שיאפשר עבודה

טלי גוטליב:  בשביל מה? תקנות? ועדת חוקה? לא תמיד זה יהיה רוטמן או אני או כל אדם אחר

טלי גוטליב:  למה? למה? כל השיטה הזאת היא גרועה

טלי גוטליב:  צר לי

שמחה רוטמן: טלי, טלי

טלי גוטליב: בסדר, בבקשה

טלי גוטליב:  מה אכפת לי? אני רוצה לענות לקריב – קריב תהה – שיהיה ברור לעם ישראל – קריב תהה על החוקתיות של הגדרת כשירות של רב, ואיך זה לא פוגע בחופש העיסוק

טלי גוטליב:  אני רק רוצה להבהיר לכל מי שמקשיב לנו, בכל הכבוד, אני לא יכולה להיות רב

טלי גוטליב:  אני לא עונה על הקריטריונים, וזה לא פגיעה בחוק-יסוד: חופש העיסוק כי יש קריטריונים רלוונטיים להגדרת רב

שמחה רוטמן: טלי, את לא ברשות דיבור

טלי גוטליב: טוב

טלי גוטליב:  רק רציתי להזכיר לו

טלי גוטליב:  בייסיק

טלי גוטליב:  ולמה צריך תקנות? תקנות ועדת חוקה?      

שמחה רוטמן: חבר הכנסת גלעד קריב, האם התפנתה אצלך בלשכה משרה - - -      

יהודה חשאי: אפילו בלשכת עורכי הדין צריך אישור

טלי גוטליב: אני רק אומרת, למה אתם רוצים - - - תרחיבו הגדרה

טלי גוטליב:  בשביל מה?     

גלעד קריב: אני יכול - - -     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אתה ביקשת להפנות שאלה, אני ביקשתי ממנו שיתייחס

גלעד קריב: אבל הוא לא התייחס

טלי גוטליב: עד שכבר מחוקקים לכם חוק, אתם לא יכולים לעשות את זה שלם?     

גלעד קריב: אני מצטער

שמחה רוטמן: יכול להיות שאתה לא אוהב את ההתייחסות, אבל לדעתי הוא התייחס

שמחה רוטמן:  אמרת שאתה רוצה גם את משרד המשפטים

שמחה רוטמן:  אלעזר יסיים את המשפט, משרד המשפטים ידבר, ואם תרצה תגיד את דבריך

שמחה רוטמן:  אחרי זה נתקדם

אלעזר שטרן: למרות מה שאדוני אמר, אני עדיין חושב, כמו שאמרתי קודם, שיש קושי מסוים בזה שקודם כול קובעים מהם תנאי הכשירות הנדרשים, כשהגדרת התפקיד תהיה בהמשך

אלעזר שטרן:  בדרך כלל, ברוב הדברים שאנחנו מכירים, הכשירות נגזרת מהגדרה של מהו התפקיד, ופה התהליך הפוך

שמחה רוטמן: אלעזר, אני חוזר בפעם הרביעית על מה שאמרתי

שמחה רוטמן:  התפיסה הבסיסית שעומדת בבסיס הצעת החוק הזאת, היא שאנחנו לא מגדירים כמחוקקים הגדרות תפקיד למה הוא רב

שמחה רוטמן:  רב הוא מוסד שקיים במסורת היהודית; הרבנות הראשית היא גורם שמדינת ישראל גם לא יצרה, אלא הכירה בה

שמחה רוטמן:  העדה הדתית, להבדיל אלף אלפי הבדלות, יש כל מיני עדות דתיות שמדינת ישראל מכירה בהן, והעדה הדתית היהודית היא העדה הדתית החשובה שבהן במדינת ישראל, המדינה היהודית, אבל היא לא היחידה

שמחה רוטמן:  כשם שאני לא מגדיר לעדות אחרות בחקיקה לא מה תפקידו של קאדי ולא מה תפקידו של כומר, ובאמת, להבדיל אלף אלפי הבדלות, יש מוסד שקיים בהיסטוריה של העם היהודי של רב

שמחה רוטמן:  הגדרת תפקידו היא רחבה מיני ים, והדבר היחיד שאני מסדיר בחקיקה זה את דרכי המינוי – מתי אני מכיר ברב מסוים

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות מתי אני מכיר ברב מסוים כרב ראשי, מתי אני מכיר ברב מסוים כרב עיר, מתי אני מכיר ברב מסוים כרב יישוב או כרב שכונה לכל מיני עניינים והגדרות טכניים שלי, אבל זהו מנגנון של הכרה ולא מנגנון של יצירה

שמחה רוטמן:       מדינת ישראל לא מייצרת רבנים; מדינת ישראל לא מגדירה רבנים

שמחה רוטמן:  מדינת ישראל מכירה ברב מסוים באזור גיאוגרפי מסוים – יהיה זה האזור של כלל מדינת ישראל או אזור של יישוב או של שכונה – על בסיס כללים מסוימים שנקבעים בחקיקה

שמחה רוטמן:  היא גם אומרת לאותו רב מה היא מצפה ממנו בכל מיני דרכים ביחס לאותה הגדרה

שמחה רוטמן:  ברגע שפועלים בעולם החשיבה ובעולם המושגים הזה, ממילא, ההתייחסות שונה לחלוטין

שמחה רוטמן:  רב הוא לא יציר החוק, רב מוכר על ידי החוק

אלעזר שטרן: לפי הדברים שאמרת עכשיו, זה אומר לכאורה שבנוסח צריך להשמיט את המילים הגדרת תפקידו

שמחה רוטמן: אני אומר שוב, וגם אמרתי את זה בדבריי, שלאחר שמדינת ישראל אומרת: אני מכירה בך כרב של אזור פלוני אלמוני, אני מצפה ממך לאחת, שתיים, שלוש

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות בחוק הזה או בחוקים אחרים, או בכללים לא כתובים

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות באלף מקומות, אבל הגדרת תפקיד הרב היא לא על ידי המחוקק

שמחה רוטמן:  אתה תהיה הרב של אזור פלוני, כשם שיש כל מיני תפקידים, שלהגדרתם יש סמכות שיורית כזאת

שמחה רוטמן:  כשאתה אומר: האדם הזה אחראי על אזור מסוים

גלעד קריב: במשפט אחד, במחילה, כי מבחינתי לא קיבלתי תשובה ואני אמתין למשרד המשפטים

גלעד קריב:  אם אני מבין את אמירת היועץ המשפטי, הוא אמר שלפעמים תפקיד מוגדר בתקנות, ואז תגדיר גם את תנאי הכשירות בתקנות

גלעד קריב:  המצב שבו אתה קובע כשירות בחקיקה ראשית מבלי הגדרת תפקיד, איך אתה קובע תפקיד בלי הגדרת תפקיד? הוא מציע לך, אם אני מבין נכון, תוריד את משלב - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, הובן, הובן

גלעד קריב: תיתן הסמכה כללית למינוי רבני שכונות, אם המדינה עומדת על הצורך בתפקיד

שמחה רוטמן: גלעד, הובן

שמחה רוטמן:  אני סבור, כמו שאמרתי, שכל בעלי התפקידים מכוח החוק הזה, אני רואה אמירה כללית שנגזרת מאופן קבלת ההסמכה בהקשר הזה – הם נציגי הממסד הדתי של העדה היהודית באותו אזור שתחת אחריותם

שמחה רוטמן:  זאת תפיסתי, וממילא, לכל אחד מהם יש א'-ב' של הגדרת התפקיד שלי הבסיסית, שהמחוקק בא ואמר

שמחה רוטמן:  בחלק מסוים ממנה הוא מכיר, ובחלק מסוים הוא מצפה ממך בלי להכיר

שמחה רוטמן:  אין חוק, לדעתי, שמחייב, גם לא את הרב הראשי, לתת דרשת שבת שובה בבית הכנסת הגדול או בהיכל שלמה

שמחה רוטמן:  אין חוק כזה

מתן כהנא: שנים נמנעו מלהגדיר את התפקיד

שמחה רוטמן: נכון, נכון

שמחה רוטמן:  ולכן, אני לא מתכנן לעשות את זה פה

שמחה רוטמן:  אני אומר שהמנגנון שבו הדבר הזה התרחש באזור גיאוגרפי מסוים, ברב עיר הדבר הזה ייעשה בדרך א', ברב אזורי בדרך ב', ברב יישוב בדרך ג'

מתן כהנא: אתה כן מצפה שבסוף תהיה הגדרת תפקיד?     

שמחה רוטמן: אני אומר, תהיה הגדרה

שמחה רוטמן:  לא תהיה הגדרת תפקיד, תהיה הגדרה מה אני כמדינה מצפה ממנו

יצחק פינדרוס: רופא צריך תעודת רופא בכל מקרה

שמחה רוטמן: אני חושב שהנקודה חודדה

איגי פז: אני ממשרד המשפטים

איגי פז:  לפני שאני מתייחס לסוגיה החוקתית שהעלה חבר הכנסת גלעד קריב, אני אתייחס בקצרה לנקודה האחרונה

איגי פז:  מקובל בחקיקה שהחקיקה הראשית קובעת את המסגרת, את עקרונות היסוד, וחקיקת המשנה קובעת את הפרטים

איגי פז:  בהמשך להערה של היועץ המשפטי לוועדה, פה יש משהו קצת הפוך

איגי פז:  בעיניי, תנאי כשירות זה סוג של הפרטים, של דברים שאנחנו רגילים לראות יותר בחקיקת משנה

איגי פז:  בדרך כלל, חקיקה ראשית מגדירה מהן הסמכויות של הגוף שאנחנו רוצים לקבוע אותו בחקיקה, ומזה נגזרים בחקיקת משנה הפרטים

איגי פז:  חקיקת משנה מאפשרת יותר גמישות ואנחנו מכירים את זה

שמחה רוטמן: יש לי רעיון

שמחה רוטמן:  אני מכיר את תנאי הכשירות – אומנם הם לא קבועים בחקיקה אלא בהחלטת ממשלה, שנעשתה מכוח חקיקה של היועץ המשפטי לממשלה

שמחה רוטמן:  איפה מוגדרים סמכויותיו? אני יודע איפה הגדירו את תנאי הכשירו – הגדירו בהחלטת ממשלה

שמחה רוטמן:  איפה ההגדרות של סמכויותיו ותפקידיו של היועץ המשפטי לממשלה?     

איגי פז: אבל זה לא מוגדר גם בחוק

יצחק פינדרוס: שמחה, אני חולק עליך

יצחק פינדרוס:  זה מוגדר בפסיקה

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין

שמחה רוטמן:  אתה טוען שאפשר שחוק יגיד שיש בעל תפקיד מסוים – זה אפשרי – יגיד שהכללים איך ממנים אותו ותנאי הכשירות שלו ייקבעו בהחלטת ממשלה, ואכן, החלטת הממשלה תקבע את תנאי הכשירות שלו ואיך ממנים אותו, אבל לא יהיה שום חוק או תקנות או כללים שאומרים מהם סמכויותיו ותפקידיו

שמחה רוטמן:  אין הגדרת תפקיד

שמחה רוטמן:  יכול להיות כזה דבר? אני בהלם

מתן כהנא: מה אתה מנסה להגיד, שמחה?     

שמחה רוטמן: אם אומרים לי שמשהו בלתי אפשרי חוקתית, שקובעים תנאי כשירות למישהו – אם זה אירוע תקלתי, הכול בסדר

איגי פז: אף אחד לא אמר שזה לא אפשרי חוקתית

שמחה רוטמן: חלילה וחס, חלילה וחס

שמחה רוטמן:  אל תיקח מדבריי מילת ביקורת כלפיך

שמחה רוטמן:  יש פה חבר כנסת שטען שכאשר קובעים תנאי כשירות למישהו, שהמחוקק לא קובע לו את הגדרת סמכויותיו ותפקידיו, זה לא חוקתי

גלעד קריב: זאת הייתה הטענה שלי? סליחה, אתה מתייחס אליי? על מה אתה מדבר?     

שמחה רוטמן: זה מעורר בעיה חוקתית, כי זה חופש עיסוק

שמחה רוטמן:  זה חופש עיסוק

שמחה רוטמן:  אולי לא הבנתי את דבריך

גלעד קריב: אתה מתעלם מדבריי

גלעד קריב:  על זה דיברתי?     

שמחה רוטמן: חשבתי שאמרת שאם קובעים תנאי כשירות, זה פוגע בחופש העיסוק

איגי פז: אני לא דיברתי על העניין החוקתי, דיברתי על הרמוניה חקיקתית

איגי פז:  בחקיקה ראשית אתה משאיר את הכשירות ואת כל ההסדר אתה קובע בתקנות

איגי פז:  אני חושב שהיה יותר נכון מבחינת המדרג החקיקתי לייצר את כל ההסדר בחקיקת משנה

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, אני חייב לומר גם לאיגי וגם לכם, המשרד מתעסק בנושא הרבנות לא מהיום ולא מאתמול

יהודה חשאי:  כדי לשלוח אותנו למשימה עליונה באמת, אם אנחנו יודעים שאנחנו צריכים למנות ראש כולל, אני אכין קריטריונים לראש כולל; אם אני יודע שאני צריך להכין קריטריונים לרב עיר, אני אכין קריטריונים ותקנות לרב עיר

יהודה חשאי:  לא יכול להיות שאנחנו נלך עכשיו להכין עבודת מטה יחד עם משרד המשפטים – דרך אגב, כל תקנות שנרצה להכין חייבות לעבור גם את מהשרד המשפטים

יהודה חשאי:  ככה זה עובד, ואלה הכללים היום במדינה

יהודה חשאי:  אנחנו לא עושים מה שאנחנו רוצים

יהודה חשאי:  ולמרות זאת, אנחנו חייבים את הבסיס שעליו תיעשה עבודת המטה

יהודה חשאי:  אם אין לנו את עבודת המטה הזאת, אין טעם

יהודה חשאי:  ברגע שמורידים את ההסמכה ומי האיש שצריך לעמוד בראש המערכת, אין טעם לדבר הזה

שמחה רוטמן: התייחסתי לסוגיה החוקתית כי חבר הכנסת קריב אמר שזאת עניין חוקתי

שמחה רוטמן:  לכן התייחסתי, ולא אמרתי שאתה אמרת

איגי פז: עדיין לא התייחסתי לסוגיה החוקתית

איגי פז:  כל מה שאמרתי היה רק הערה ראשונית על הנושא שנדון

גלעד קריב: היושב-ראש מדבר עם עצמו

איגי פז: עכשיו אני אתייחס גם לסוגיה של החוקתיות, שבעיניי היא פחות במישור של חופש העיסוק ויותר בעניין של השוויון

איגי פז:  בהקשר הזה, אני חושב שאין חולק פה, אני מקווה, שמדינת ישראל צריכה לספק שירותי דת באופן שוויוני לכלל אזרחי מדינת ישראל

יהודה חשאי: למה אתה לא אומר את זה על רבני ערים?     

איגי פז: בכל הקשר, המדינה צריכה לספק שירותי דת בצורה שוויונית

איגי פז:  הסוגיה של רבני שכונות, אנחנו מכירים אותה, יש לה היסטוריה

שמחה רוטמן: גם לדתות לא מוכרות?      

איגי פז: גם לעדות לא יהודיות מגיע - - -     

שמחה רוטמן: גם לעדה דתית לא מוכרת? אם מגיע אליך בודהיסטי, אין עדה מוכרת בודהיסטית בישראל

שמחה רוטמן:  צריך לטפל בו?     

איגי פז: יש אגף במשרד הפנים לעדות לא יהודיות

שמחה רוטמן: לא, לעדות שלא מוכרות

יצחק פינדרוס: לא הארמנים, השכנים שלי, והיוונים האורתודוכסים השכנים שלי

איגי פז: הם נותנים שירותי דת גם לשומרונים, שהם עדה דתית לא מוכרת

איגי פז:  לצורך העניין, הם גם מטפלים בהם

איגי פז:  יש לנו עדות מוכרות בישראל ועדות לא מוכרות, וזאת גם סוגיה מתי מכירים בעדה דתית

איגי פז:  אני לא רוצה לפתוח את זה כאן

איגי פז:  גם אם מישהו לא נמנה עם עדה דתית מוכרת בישראל, מגיע לו שירותי דת וחופש פולחן, ועל כך אני חושב ומקווה שאין חולק

שמחה רוטמן: בהחלט

איגי פז: איך זה נפגש עם הסוגיה של רבני שכונות? רבני שכונות זאת סוגיה שאנחנו מכירים ומלווים אותה במשרד המשפטים ובבתי משפט כבר הרבה שנים

איגי פז:  עד שנת 2003 היה מקובל שרבני השכונות התמנו והם היו עובדי המועצות הדתיות בערים

איגי פז:  בשנת 2003 פורק משרד הדתות שהיה אז, ומשנת 2004, כמו שנאמר פה, בעבר לא התמנו רבני שכונות

איגי פז:  בשנת 2010 היה דוח המדינה שהוזכר, שהעביר ביקורת על דרכי המינוי, על סיום הכהונה, על הדיווח, על הפיקוח על רבני שכונות

איגי פז:  אני לא אאריך בדבר הזה

איגי פז:  ב-2012 הוגשה עתירה בג"ץ עדה זבידוב, על ידי התנועה הרפורמית והתנועה הקונסרבטיבית, שביקשו למנות שני רבני שכונה בירושלים, שהם לא אורתודוכסים

איגי פז:  המדינה, במענה לעתירה הזאת, בשונה ממה שנאמר פה שהמדינה התחייבה לא למנות רבני שכונות – הסתכלתי שוב על ההודעה של המדינה – המדינה לא התחייבה לא למנות

איגי פז:  בפועל, בפרקטיקה מה שקורה זה שמשנת 2004 לא מתמנים

שמחה רוטמן: חשוב מאוד

איגי פז: לאחר מכן, המדינה הודיעה שיש כוונה – התחלפה הממשלה, הגיעה ממשלה חדשה והמדיניות של השר לשירותי דת, יותר נכון, של סגן השר לשירותי דת שהיה אז ב-2013, אלי בן דהן – הוא אמר: המנגנון הזה של רבני שכונה, לא ממלא את הפונקציה שלשמו הוא נועד, והוא לא נותן שירותי דת בצורה טובה

איגי פז:  המדיניות שלו הייתה ששירותי דת בצורה יותר אפקטיבית יינתנו על ידי רבני קהילות, שיותר מחוברים לקהילה

איגי פז:  זאת הייתה המדיניות שלו, וזאת סוגיה של מדיניות

איגי פז:  בהתאם למדיניות שהייתה באותה עת של אותה ממשלה, הודענו לבג"ץ שבאמת הכוונה ללכת למנגנון של מבחני תמיכה

איגי פז:  פורסמו מבחני תמיכה מקבילים על ידי המשרד לשירותי דת – מבחני תמיכה לרבני קהילה אורתודוכסים – ועל ידי משרד התרבות והספורט, מבחני תמיכה מקבילים לרבנים רפורמים וקונסרבטיבים

איגי פז:       על רקע המצב שהיה אז, בית משפט המליץ לעותרים למחוק את עתירתם והם קיבלו את ההמלצה

איגי פז:  העתירה נמחקה, פורסמו המבחנים, ומאז אותה עת, יש לנו את מבחני התמיכה

איגי פז:  היו עוד כמה גלגולים, היו עוד כמה עתירות שהתגלגלו בהמשך, בין היתר גם לגבי הפרטים של מבחני התמיכה, לגבי ההגדרה של הזרמים, לגבי איך יקראו לאותם רבנים – בסוף הוחלט שיקראו להם ראשי קהילות

איגי פז:  אחת העתירות תקפה את זה שעדיין ממשיכים לכהן רבני שכונה

איגי פז:  אמרו העותרים: לא יכול להיות שהמדינה אומרת שאנחנו הולכים למבחני תמיכות, אבל במקביל אתם עדיין ממשיכים את המצב הקיים

איגי פז:  באותה עת היו 127 רבני שכונה מכהנים

קריאה: באיזו שנה היו 127?     

איגי פז: לדעתי זה היה בשנת 2015, 2016, 2017

איגי פז:  אני לא זוכר בדיוק

ארז מלול: ב-2015 היו למעלה מ-100

איגי פז: מספרם הולך ומתמעט

איגי פז:  נכון להיום, יש כמה עשרות

שמחה רוטמן: לא משנה כרגע

שמחה רוטמן:  זה רק מחדד את מה שאמרתי בהתחלה, בגלל שכבר הרבה זמן אין - - -     

קריאה: לא, תשמע עד הסוף

איגי פז: העמדה של המדינה הייתה שלמרות שיש לנו עדיין את ההסדר ישן שלא התבטל, אנחנו לא חושבים שיש בזה פגיעה בשוויון שמצדיקה עכשיו למנות רבני שכונה

איגי פז:  המדינה אמרה שאנחנו הולכים להסדר חדש, וההסדר הישן ילך ויתמעט

איגי פז:  לא צריך בשביל זה חקיקה, ויכול המשרד לשירותי דת גם מחר להחליט – כמובן, בכפוף ליצירה של הסדרה וכדי לתת מענה לכל הדברים שבדוח מבקר המדינה – יכול המשרד לשירותי דת להחליט שכעניין של מדיניות הוא מעוניין להחזיר את רבני השכונה גם בלי החקיקה גם מחר בבוקר

איגי פז:  ברור שיש לזה השלכות על העתירות, ואנחנו כמדינה נצטרך להתכנס ולחשוב מה המענה שאנחנו נותנים ועל סוגיית השוויון, ועל כך אין חולק שהמדינה תיתן ותמשיך לתת שירותי דת בצורה שוויונית

יהודה חשאי: לא, לא, יש כאן חוסר תמימות

יהודה חשאי:  שנייה אחת, אדוני היושב-ראש, האוכלוסייה הרפורמית מקבלת מעבר לגודלה באוכלוסייה, כי במקביל היא מקבלת היום כ-15 תקנים מהמדינה לתפקידים כאלה ואחרים

יהודה חשאי:  זה לא שהיא לא קיבלה בכלל

שמחה רוטמן: חברים, זה לא נושא הדיון

שמחה רוטמן:  בעיניי, זה לא נושא הדיון

שמחה רוטמן:  יש פסוק מפורש בתורה, גלעד, שאומר לא תקלל חרש

שמחה רוטמן:  ומה שאתה עושה, אתה כל הזמן מקלל חרש

טלי גוטליב: הוא לא מקלל

טלי גוטליב:  חס וחלילה

גלעד קריב: א', אני לא מקלל; ב', אתה לא חירש

גלעד קריב:  יש לך עיוורון

שמחה רוטמן: למען הדיוק, הפסוק הוא: לא תקלל חירש

גלעד קריב: בהרבה סוגיות יש לך עיוורון

גלעד קריב:  ערל לב אולי, אבל חירש? הוא לא חירש

שמחה רוטמן: אני מקבל מאוד את מה שאתה אומר

שמחה רוטמן:  המשרד לשירותי דת בהחלט יכול מחר בבוקר להחזיר ולהתאים את נושא רבני השכונות בהתאם לקריטריונים שלו

שמחה רוטמן:  אני חושב שהדרישה, שבין היתר אני מעלה עקב הפקת לקחים ממה שהתרחש פה בדיוני החקיקה עד כה, רשימת הגורמים המעוניינים שאני חושב שראוי שיהיה להם מקום ליד השולחן, במסגרת גיבוש ההסדר, יותר ארוכה מאשר הסדרה בחוזר מנכ"ל, כפי שהיה עד היום

שמחה רוטמן:  בעיניי, גם הסוגיה של תפקידה של הרשות המקומית; גם הגדרת התפקיד; גם רבני השכונות המכהנים; גם רבני הערים המכהנים; גם הוועדים וגם כולם

שמחה רוטמן:  אני חושב שראוי שיהיה להם מקום ליד השולחן

שמחה רוטמן:  אני חושב שהאופן שבו הדבר הזה הוסדר עד כה, בנהלים של חוזר מנכ"ל, יצר את הבעיות שבגללן היה דוח מבקר המדינה, הגדרת התפקיד הייתה לא ברורה

שמחה רוטמן:  בחוזר מנכ"ל קשה לך מאוד להגדיר היררכיה, בוודאי לגוף שמכהן מכוח חקיקה, וכל הדברים האלו

שמחה רוטמן:  חזקה על המשרד לשירותי דת, בסיועו של משרד המשפטים, שכאשר הם יגבשו את ההסדר ויביאו, הם יידעו לתת מענה

שמחה רוטמן:       אני אומר שמבחינת הגדרת התפקיד, אני סבור שתפקידו של החוק הזה, בניגוד לחוקים אחרים, זה להגיד שבמסגרת תפקידה של העדה הדתית המוכרת, היהודית, שבראשה עומדים הרבנים הראשיים לישראל ומועצת הרבנות הראשית, יש לה אלמנט טריטוריאלי שלה בערים, ביישובים, במועצות ובשכונות

שמחה רוטמן:  אני מסדיר בחוק הזה את דרכי המינוי, כאשר מעצם טיבו של כל אחד ואחד מהתפקידים האלה, הגדרת התפקיד ואופן ביצוע התפקיד תעבוד בצורה שונה

שמחה רוטמן:  בחלק מהדברים זה יהיה על בסיס הנחיות וכללים של מועצת הרבנות הראשית, או על בסיס החלטות שלהם ואלף דברים אחרים

שמחה רוטמן:  בתחום הכשרות זה יהיה ככה, ובתחום רישום נישואים זה יהיה ככה, בתחום המקוואות זה יהיה ככה

שמחה רוטמן:  בכל אחד מהתחומים זה יפעל, אבל אני רוצה לדעת בסופו של דבר אם מקווה בעיר פלונית יכול לעבוד טוב ויפה, אבל כדי שאני אדע שאני יכול להשתמש בו, אני צריך שתהיה דמות רבנית מוכרת בעיניי, שחותמת עליו

שמחה רוטמן:  סמכות רבנית מוכרת בעיניי, אחרת אתה לא מספק לי שירותי דת

שמחה רוטמן:  והעדה הדתית המוכרת בישראל, ברוך השם, בתחום היהודי, היא - - -     

מתן כהנא: מה מטרת החוק?     

שמחה רוטמן: להסדיר את אופן המינוי

מתן כהנא: מה חסר ביקום שאנחנו צריכים את החוק?     

שמחה רוטמן: אופן המינוי של האנשים

שמחה רוטמן:  הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב, רבני שכונות)

שמחה רוטמן:  אופן המינוי של האנשים

שמחה רוטמן:  זה הכול

שמחה רוטמן:  כשם שחוק הרבנות הראשית אומר איך בוחרים רב ראשי, הוא לא אומר מה תפקידו של רב ראשי

שמחה רוטמן:  הוא אומר איך בוחרים רב ראשי

שמחה רוטמן:  מה תפקידו של רב ראשי? הדת היהודית תגדיר עבור עצמה

איגי פז: הוא גם אומר

איגי פז:  הוא קובע שאחד מהם יהיה - - -     

שמחה רוטמן: לא, תפקידי מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  הוא לא מגדיר את תפקיד הרב הראשי

שמחה רוטמן:  אני חייב לספר לך סוד גלוי – ניהול ישיבות מועצת הרבנות הראשית לוקח שבריר של שבריר מיום העבודה של הרב הראשי

שמחה רוטמן:  וכשאני אומר שבריר של שבריר של שבריר, אני נדיב

איגי פז: ברור שהרבנים הראשיים עושים מעבר

שמחה רוטמן: לא עושים מעבר

שמחה רוטמן:  תפקידם הוא אחר, רק לא אני כמחוקק מגדיר אותו

שמחה רוטמן:  זה משהו אחר לחלוטין מאשר עושים מעבר

שמחה רוטמן:  גלעד, בבקשה

שמחה רוטמן:  קיבלת תשובות, אולי אהבת ואולי לא אהבת

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אני מבקש שתאמר את דבריך ונתקדם

גלעד קריב: לא קיבלתי בכלל תשובה, לטעמי, מהייעוץ המשפטי של הוועדה

גלעד קריב:  קיבלתי תשובה על שאלה אחרת, שהיא לא שאלתי

גלעד קריב:  התשובה שקיבלתי ממשרד המשפטים, אני מבקש עליה הבהרות, כי היא מאוד תמוהה בעיניי בהינתן העובדה שאנחנו עוסקים כרגע בחקיקה, ולא במדיניות של הממשלה

גלעד קריב:  אני חושב שהייעוץ המשפטי של הוועדה העלה שאלה כללית לגבי הקשר או המדרג בין הגדרות כשירות לבין הגדרת תפקיד

גלעד קריב:  זאת טענה אחת

גלעד קריב:  אני ביקשתי את התייחסות הייעוץ המשפטי לוועדה לסוגיה שאיגי התייחס אליה

גלעד קריב:  יש פה שאלת שוויון חופש הדת וחופש העיסוק על ידי קביעת תנאי הכשירות גם בעניין רב השכונה, להפקדה או דרישה להסמכה לתעודת כושר מהרבנות הראשית בהקשר של הקהילות היהודיות הלא אורתודוכסיות

גלעד קריב:       אדוני היושב-ראש, הסוגיה לא קשורה בשאלת העדה הדתית המוכרת, מכיוון שאנחנו יודעים לעניין העדות הדתיות המוכרות איזה תחומים בחוק מופקדים בידי הגופים הרשמיים של העדות הדתיות המוכרות

גלעד קריב:  אני לא פותח כאן את הדיון, כי זה לא המקום הרלוונטי, בעובדה שתחום הנישואים והגירושים ועוד כמה תחומים הופקדו בידי העדה הדתית המוכרת של הציבור היהודי, ועל פי המסורת הפסיקתית שיש לנו, אבל בסוף זה לא מוגדר בחוק, זאת הרבנות הראשית

גלעד קריב:  אני לא נכנס לדיון הזה

גלעד קריב:  בדין הישראלי היום, הזרמים הלא אורתודוכסים מוכרים כקהילות יהודיות מוכרות

גלעד קריב:  זה לא מושג שמופיע בחקיקה, אבל זה מושג שקבוע בדין הישראלי

גלעד קריב:  לא רק שהוא מופיע בדין הישראלי, המדינה בעצמה מקבלת את המושג הזה, הממשלה, הרשות המבצעת, מכירה במושג הזה

גלעד קריב:  היא משתמשת בו בעצמה בסוגיות שונות

גלעד קריב:  בצד העובדה שהרבנות הראשית בישראל היא האורגן של העדה הדתית המוכרת, יש גם מושג של קהילה יהודית מוכרת

גלעד קריב:       המדינה כבר קיבלה על עצמה את הצורך לתת שירותי דת או לתמוך בשירותי דת גם לקהילות יהודיות מוכרות

גלעד קריב:  דרך אגב, לא מדובר רק בזרמים הלא אורתודוכסים

גלעד קריב:  משרד הדתות מממן, למשל, תקנים רבניים למרות שהכותרת היא לא רב, לקהילת ביתא ישראל

גלעד קריב:  מדינת ישראל מכירה במוסד הזה של קייסים, שאלה בעצם המנהיגים הרבניים של קהילת ביתא ישראל

גלעד קריב:  משנות החמישים, בדרך כזאת או אחרת, מכירה מדינת ישראל בצורך של הקהילות של היהדות הקראית ברבנים במימון המדינה

גלעד קריב:  יש הסכם משנות החמישים בין המדינה לבין היהדות הקראית

גלעד קריב:  מממנים להם גם תקנים רבניים, מממנים להם תקנים של אנשים שיושבים בבית הדין, מממנים להם שוחטים ובודקים, וטוב שכך

גלעד קריב:  זה לא קשור לדיון הגדול שאני בכלל לא פותח אותו כרגע – רבנות ראשית

גלעד קריב:  תעזבו את הדיון הזה

גלעד קריב:  נוצרה קונסטרוקציה, שבה המדינה מכירה במעמד הבכיר של הרבנות הראשית ובמעמד הייחודי והמונופוליסטי של הרבנות הראשית בתחום הדין האישי, אבל היא מכירה גם בקהילות יהודיות נוספות לעניין שירותי דת, לרבות שירותי רבנות

גלעד קריב:       המדינה הייתה זאת שב-2004 אמרה שלא צריך לדון עניינית בשאלה האם התפקיד של רב שכונה עובר דרך כשרות של הרבנות

גלעד קריב:  מה לעשות שברגע שהמדינה משנה חזית, ואני מסכים עם היושב-ראש – למדינה מותר לשנות חזית, והיא אפילו יכולה לעשות את זה בלי חוק

גלעד קריב:  גם היום, כל שר דתות חדש, בתהליך מסודר שממילא יהודה אומר בצדק – אנחנו עשינו אותו – אבל העמדה של השר לשירותי דת שונה מהעמדה של סגן השר דאז אלי בן דהן

גלעד קריב:  אנחנו רוצים לחזור לעידן שבו ממנים רבני שכונות

גלעד קריב:  בעינינו זה דבר חשוב, וטוב שאתם עושים את זה דרך חוק ולא סתם

גלעד קריב:  אבל מרגע שאתם החזרתם את רבני השכונות לשולחן, ואתם מבקשים לעשות את זה בחקיקה, הציפייה שלי ממשרד המשפטים לא לומר: נתקע ואז נדון

גלעד קריב:  התפקיד שלכם הוא ללוות את מעשה החקיקה, ולדאוג שמעשה החקיקה שיוצא הוא מעשה חקיקה שעומד בפרמטרים של עקרונות היסוד, של הזכות לשוויון וזכות לחופש דת ולחופש עיסוק

גלעד קריב:  אתה לא קודם מחוקק, ואז אומר: טוב, עכשיו נתחיל לחשוב מה זה אומר

גלעד קריב:      לכן אני שואל, בהינתן העובדה שהמדינה היא זאת שמחזירה את רבני השכונות, יש הבדל בין רבני שכונות לרבני עיר

גלעד קריב:  רב עיר, יש לו סמכויות שמוגדרות בחוק, וקשורות לתחומים הייחודיים של הרבנות הראשית, אבל רב שכונה לא יוגדר

גלעד קריב:  כרגע זה לא מוגדר, וגם כולם סבורים שיש עוד

גלעד קריב:  אני מבקש לקבל תשובה ברורה לגבי החוק הזה

גלעד קריב:  האם משרד המשפטים חושב שניתן לחוקק את החוק הזה מבלי למצוא ברמת החקיקה הראשית הסדר, שאומר – גם אם אתם רוצים שעל רוב המשרות של רבני השכונה יהיה כושר של הרבנות, תכניסו פה סעיף שאומר שההוראה הזאת אינה מוציאה את החובה שמוטלת על המשרד לשירותי דת להסדיר

יהודה חשאי: לך לאגף עדות במשרד הפנים

גלעד קריב: ממש לא

גלעד קריב:  זה שאתה לא מכיר ביהדות הרפורמית, מה לעשות? סליחה, אתה כנראה לא מכיר את הדין במדינת ישראל

גלעד קריב:  לך תלמד את הדין

יהודה חשאי: - - - הקראים, זה מצוין

יהודה חשאי:  מה רע בקראים?     

גלעד קריב: לך תלמד את הדין

גלעד קריב:  אתה מנכ"ל משרד ממשלתי

גלעד קריב:  תלמד את החוק במדינת ישראל

שמחה רוטמן: גלעד, תודה

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת כהנא, בבקשה

מתן כהנא: למתבונן מהצד זה נראה כאילו אתם בכוח מנסים לפתוח חזית נוספת מול בג"ץ

מתן כהנא:  כשהתיישבתי על כיסא השר לשירותי דת, שאלתי: מה עם רבני שכונות? אמרו לי: לא, לא, אל תיגע, אל תיגע

מתן כהנא:  אתה תהיה חייב למנות רבנים רפורמיים אם רק תפתח את הנושא הזה

מתן כהנא:  אם רק תעז להגיד את המילים רבני שכונות, זה מייד - - -     

שמחה רוטמן: אני לא יודע מי אמר לך דברים כאלה

שמחה רוטמן:  נראה לי שנציג משרד המשפטים לא אמר לך את זה

מתן כהנא: אמרו לי שש"ס בכוונה ייבשו את האירוע הזה של רבני שכונות

שמחה רוטמן: אמרו לך שזה היה הרב אלי בן דהן

מתן כהנא: אמרו לי שש"ס ייבשו את הנושא של רבני שכונות - -     

שמחה רוטמן: אמרו לך שזאת הייתה מדיניות של סגן השר אלי בן דהן

מתן כהנא: - - בגלל שלא רצו למנות רבנים רפורמיים

יצחק פינדרוס: כנראה אלי בן דהן בעיניו הוא ש"ס

יצחק פינדרוס:  כנראה אלי בן דהן הוא מש"ס

שמחה רוטמן: מי היה השר ב-2004? זה היה בידיים של ש"ס ב-2004? מתן, חבל

מתן כהנא: תקשיב, שמחה, הרי מה שיקרה עכשיו הוא שאתם רצים לחוקק את החוק הזה, ותהיה עוד מריבה מי יכול להיות רב שכונה או לא יכול להיות רב שכונה

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת מתן כהנא

גלעד קריב: אני יכול לקבל תשובה ממשרד המשפטים לעניין הזה? לא קיבלתי

איגי פז: החובה לנהוג בשוויון חלה גם במקרה הזה, ועצם החוק, שמייצר מסגרת לשאלה איך ממנים רב שכונה, כשיבואו וירצו ליישם ולמנות רבני שכונה, ברור שאנחנו כמדינה  נצטרך להתכנס ולחשוב איזה פתרון אנחנו נותנים כדי לעמוד בדרישת השוויון, ואנחנו נעמוד בדרישת השוויון

איגי פז:  זאת התשובה

שמחה רוטמן: בעזרת השם

שמחה רוטמן:  מצוין

גלעד קריב: אתם מחוקקים כרגע חוק עם בעיה

שמחה רוטמן: גלעד, דיי

שמחה רוטמן:  גלעד, אתה לא חייב לאהוב את כל – אתה יודע שיש מלא פעמים שאני מקבל תשובות מנציגי משרדים ממשלתיים, לרבות משרד המשפטים

שמחה רוטמן:  איגי הוא קצת חריג לכלל הזה, ובדרך כלל מהתשובות שלו אני מאוד מבסוט

גלעד קריב: איזו מין תשובה זאת?     

שמחה רוטמן: אז אתה לא אוהב את התשובה

שמחה רוטמן:  מה אתה רוצה ממני?     

גלעד קריב: לשיטת משרד המשפטים, יש כרגע בעיה עם ההגדרה או לא? היא לא סותרת את עיקרון השוויון כרגע? מה אתה אומר לי: נתכנס אחרי זה ונחשוב? אתה מחוקק חוק, מה העמדה שלכם לגבי הלימת הסעיף הזה לעיקרון השוויון, לחופש הדת ולחופש העיסוק? אפשר לקבל תשובה

איגי פז: אנחנו ניתן מענה גם לזרמים הלא אורתודוכסים

גלעד קריב: זאת העמדה של הממשלה?     

שמחה רוטמן: דיי, סליחה

שמחה רוטמן:  גלעד, חלאס, מצטער

שמחה רוטמן:  דיי

גלעד קריב: לא מעניין אותך אם העמדה הזאת היא עמדת ממשלה?     

שמחה רוטמן: מרתק אותי

שמחה רוטמן:  מרתק, רק שזה לא הנושא עכשיו

גלעד קריב: זה בדיוק הנושא

שמחה רוטמן: אתה חושב כך

שמחה רוטמן:  אני סבור שלא ואני סבור ששאלת גם את היועץ המשפטי לממשלה, גם את היועץ המשפטי לוועדה ואני סבור שקיבלת תשובה

שמחה רוטמן:  אתה לא חייב לאהוב אותה, אתה יכול להסכים איתה, אתה גם יכול להיות שהיא לא מספקת וזה בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תודה רבה

ריקי שפירא רוזנברג: אדוני, אני גם רוצה להעיר הערה בנושא הזה

שמחה רוטמן: בקצרה, בבקשה

ריקי שפירא רוזנברג: בקצרה מאוד, הנושא מאוד רלוונטי

ריקי שפירא רוזנברג:  אני עורכת דין מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה

ריקי שפירא רוזנברג:  אנחנו אכן הגשנו את העתירות שהוזכרו כאן בנושא האפליה של הקהילות הרפורמיות והקונסרבטיביות שאינן נהנות מהשירותים של רבני שכונות

שמחה רוטמן: קיבלתם מענה, 15 תקנים כמו שנאמר פה

ריקי שפירא רוזנברג: אני רוצה להדגיש

שמחה רוטמן: גברתי, אני אינני תוקף אותך, אני מנסה לחדד את דברייך

שמחה רוטמן:  לא צריך להיות באווירה לוחמנית

ריקי שפירא רוזנברג: חס וחלילה

ריקי שפירא רוזנברג:  אנחנו אחרי ראש השנה ולפני יום כיפור

ריקי שפירא רוזנברג:  אנחנו לא באווירה לוחמנית

ריקי שפירא רוזנברג:  תודה, אדוני, אני רוצה לחדד ולהגיד שבתגובה לעתירה, המדינה אמרה שהיא לא מתכוונת למנות יותר רבני שכונות, לכן האפליה בתחום הזה תיפסק

ריקי שפירא רוזנברג:  הדרך לממן רבנים שנותנים שירותים בשכונות תהיה בדרך של רבנים קהילתיים

ריקי שפירא רוזנברג:  אם המדינה תחזיר את רבני השכונות בדרך של - - -     

שמחה רוטמן: אתם תעתרו ותחשבו שמגיע גם לכם

ריקי שפירא רוזנברג: אני רוצה שוב להעיר לגבי העדה הדתית המוכרת, שבג"ץ פסק שוב ושוב שהיום במדינת ישראל, התפיסה של העדה הדתית המוכרת איננה קיימת

ריקי שפירא רוזנברג:  היום קיימת התפיסה של פלורליזם בתחום היהדות וחופש הדת, ולכן, המדינה חייבת לממן באופן שוויוני כל שירות דת שהיא נותנת לקהילה יהודית

ריקי שפירא רוזנברג:  לכן, אני שב ומסבירה - - -     

יצחק פינדרוס: לא רק לקהילה יהודית

יצחק פינדרוס:  לכל קהילה

ריקי שפירא רוזנברג: לא, לא, קהילה יהודית

יצחק פינדרוס: זה משהו שהוא כללי

יצחק פינדרוס:  גם לנוצרים

שמחה רוטמן: סליחה, אני אגיד את זה בצורה מאוד פשוטה

שמחה רוטמן:  ככל שתחשבו שההסדר בסופו של דבר זה לא שוויוני, סמוך ובטוח שתעתרו, נכון? אז הכול בסדר

שמחה רוטמן:  אני רק אציין שדייק נציג היועץ המשפטי לממשלה קודם לכן, ואמר שהאמירה התחייבות לא למנות רבנים, היא לא בדיוק האמירה שנאמרה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לפתוח את הוויכוח הזה, אבל זה מה שהוא אמר

שמחה רוטמן:  הוא גם מהנהן עכשיו

שמחה רוטמן:  לא רוצה לפתוח את הדיון הזה

גלעד קריב: היושב-ראש, אין ויכוח על זה

שמחה רוטמן: גלעד, גלעד, היא אמרה שהייתה התחייבות לא לעשות את זה, והוא אומר שלא הייתה התחייבות

ריקי שפירא רוזנברג: זה מה שגרם לעתירה

שמחה רוטמן: בסופו של דבר, יש פה שני צדדים לתיק מסוים, שממשיכים לטעון טענות שונות

שמחה רוטמן:  אני לא רואה בזה טעם

שמחה רוטמן:  הוא אמר, את אמרת – בסדר גמור

שמחה רוטמן:  בואו נתקדם

איגי פז: רק להבהיר שמחיקת העתירה הייתה הודעה של המדינה על כוונתה ללכת למבחני תמיכות

איגי פז:  המדינה לא הודיעה בשום שלב שאנחנו לא מתכוונים למנות רבני שכונות מכאן ועד עולם

גלעד קריב: הבעיה כרגע היא לא מה היה ב-2004 ואילך

גלעד קריב:  כרגע יש חוק על השולחן, והתפקיד שלכם במשרד המשפטים, בייעוץ וחקיקה, הוא, בין השאר, לומר האם יש פה סעיפים - - - או לא

שמחה רוטמן: תודה רבה, גלעד

שמחה רוטמן:  אני חושב שהפינג-פונג הזה מוצה

שמחה רוטמן:       אנחנו נעבור לפרק ו', כי את כל שאר הפרק הורדנו, ויש לנו את העניין של עיסוק נוסף, סעיף 28

שמחה רוטמן:  נעבור לסעיף 28 ואז נחזור לזה, כי היו כמה תיקונים שהכנסנו קודם

שמחה רוטמן:  נסיים ואז נחזור לתיקונים שהכנסנו

אלעזר שטרן: אדוני, אפשר רק הערה כללית על הפרק הזה?     

שמחה רוטמן: של ההוראות הכלליות?     

אלעזר שטרן: כן

אלעזר שטרן:  במקום להגיד את זה בכל פעם על כל סעיף, אני אעיר הערה כללית

אלעזר שטרן:  כמו שהוזכר פה לפני כמה רגעים, יש את הנושא של הקייסים ושל הרבנים מהעדה האתיופית, ויש לגביהם היום כל מיני הסדרים שנקבעו גם בהסכמים וכולי

אלעזר שטרן:  בעצם, הצעת החוק לא עוסקת בהם בכלל

אלעזר שטרן:  המשמעות היא, וזה נוגע בעיקר להערות שבפרק הזה, שכל מיני הסדרים שחלים היום בשווה לרבני התיישבות, לרבני שכונות וכולי, פתאום ייווצר פער ביניהם

ארז מלול: יש היום פער

ארז מלול:  מה זה ייווצר?     

אלעזר שטרן: אני אתן דוגמאות, ואני אסביר איך זה קשור לחוק

אלעזר שטרן:  הסעיף הקרוב שאנחנו עוסקים בו בעיסוק נוסף, הסעיף הבא של משך הכהונה – כל אחד מהסעיפים האלה, יש היום הסדרים שחלים - - -     

שמחה רוטמן: בסדר, אבל אני לא חושב - - -     

יהודה חשאי: כל מה שקשור לקייסים, אנחנו נעשה התאמות פנימיות במשרד כי כל המינוי שלהם הוא בהתאמות במשרד, ולכן אין שום בעיה

אלעזר שטרן: אני אתן דוגמה, ההסדר שקשור לעיסוק נוסף, ואני אתן את הדוגמה הכי משמעותית – הסעיף בא, ההסדר שקשור לגיל הפרישה

יהודה חשאי: לא השתנה

אלעזר שטרן: היום, קייסים אתיופים ורבני התיישבות פורשים בגיל 67

אלעזר שטרן:  יש ועדה שיכולה להאריך להם וכולי, אבל נחשבים עובדי המועצה  הדתית או המועצה המקומית

אלעזר שטרן:  משעה שהחוק הזה יחוקק, רב שכונה או רב התיישבות יפרוש בגיל 70, והם עדיין ימשיכו לפרוש בגיל 67

יהודה חשאי: מה זה קשור? אנחנו נעשה התאמה של קייסים לבד במשרד

יהודה חשאי:  לא הבנתי למה זה קשור לכאן?     

שמחה רוטמן: יהודה, יהודה, אני מבקש

שמחה רוטמן:  אני לא צריך את ההתפרצות הזאת

שמחה רוטמן:  אני אומר דבר מאוד פשוט, יש הבדלים בין רב עיר לבין רב שכונה לבין רב התיישבות

שמחה רוטמן:  כל מה שלא מוסדר בחוק הזה, אם תעלה טענה או תיעשה בדיקה ולפיה צריך להשוות אותו לרב עיר או לרב שכונה או לרב יישוב או לרב אזורי, או כל דבר אחר, זה דבר שצריך לעשות

שמחה רוטמן:  אבל אנחנו לא מסדירים בחוק הזה לא את הקייסים ולא את רבני גוש קטיף או רבני העדה או את ראשי הקהילות - - -     

יהודה חשאי: מעמדם נגזר מרבני יישובים

יהודה חשאי:  ולכן, אנחנו - - -     

שמחה רוטמן: יהודה, אני מבקש ממך, מה לא ברור? אני מבקש ממך לא לקטוע אותי, ואני מבקש מכם לא להפריע

שמחה רוטמן:  הסוגיה מהי קבוצת השוויון הרלוונטית בהתאם לכל אחד מהגופים האלה – יש גם הוראות מעבר, יש גם הבדלים בתוך החוק – את ההבחנה הזאת כל גורם שהוא, שאחראי על משרה כלשהי במדינה שצמודה לאחד מההסדרים, יצטרך לעשות את ההתאמות שלו

שמחה רוטמן:  יש פה הרחבת חזית אדירה של חקיקה

שמחה רוטמן:  אני לא אמור לחוקק מה יעשו הקייסים

שמחה רוטמן:  אם יחשוב אחר כך מר יהודה אבידן מהמשרד לשירותי דת, שקייסים הם כמו רבני שכונות, ישווה את תנאיהם לרבני שכונות

שמחה רוטמן:  אגב, אני לא מסדיר אותם כרגע, גם לא את זמן הפרישה שלהם

שמחה רוטמן:  אני לא מסדיר את זה, כי העברתי את זה לתקנות

שמחה רוטמן:  אנחנו נוריד את הסעיף הזה

שמחה רוטמן:   אם הוא יחשוב שקייסים מתאים יותר להשוות אותם לרב יישוב או לרב מועצה אזורית, הוא יעשה, זאת עבודה שלו

שמחה רוטמן:  למה אני צריך עכשיו להתערב בזה?     

אלעזר שטרן: ההערה שלי נובעת בדיוק בגלל מה שיהודה אמר לפני רגע, שכיום, ההסדרה שלהם היא בחדא מחתא

אלעזר שטרן:  כלומר, המצב של הקייסים נגזר ממצבם של רבני היישוב

יהודה חשאי: אבל זה לא קשור אחד לשני

שמחה רוטמן: אבל יש על זה חוזר מנכ"ל על זה

שמחה רוטמן:  אני לא מתכנן את העבודה שלו

יהודה חשאי: זאת עבודה של המשרד שלנו

שמחה רוטמן: ההערה נרשמה, בואו נתקדם

אלעזר שטרן: סעיף 28 – איסור עיסוק נוסף

אלעזר שטרן: מועצת הרבנות הראשית והשר כאחד רשאים לאשר לרב עיר המועסק במשרה מלאה, עיסוק נוסף לאחר שהתייעצו בעניין עם ראש הרשות המקומית ובחנו את סוג העיסוק הנוסף, את משך הזמן שיקדיש הרב לעיסוק הנוסף, את השפעת העיסוק הנוסף על יכולתו של הרב לפעול במסגרת תפקידו ללא ניגוד עניינים

אלעזר שטרן: לעניין סעיף זה, לא יראו כעיסוק בעסק או כעיסוק נוסף: 

אלעזר שטרן: קבלת הכנסות מנכס של רב או מנכס של משפחתו; 

שמחה רוטמן: בגדול, הסעיף הזה הוא די העתקה של המצב הקיים בכל מה שנגע לרב עיר, עם שינויים מסוימים של הגורמים המאשרים

שמחה רוטמן:  להבנתי, עשינו מעט שינויים, אבל בגדול הוא מבוסס מצב קיים

שמחה רוטמן:  לגבי רבני יישובים, רבני אזורים ורבני שכונה, שם כן עשינו איזשהו יישור קו והאחדה, בין היתר לאור ההערות שעלו גם במסגרת הדיונים וגם במסגרת השיחות

יוסף יצחק שלוש: איפה השינויים? כאן כתוב שרב מושב עם שכר של 5,000 אסור לו לעבוד עבודה נוספת

שמחה רוטמן: לא נכון

יהודה חשאי: רשאי, רשאי

יהודה חשאי:  אתה מחזיק בנוסח הלא נכון, הרב יוסף

שמחה רוטמן: כבודו, אני אקריא את הסעיף שוב: רב יישוב, רב אזורי או רב שכונה שמועסק בכל היקף משרה – אני מדלג – ראשי לעסוק בעסק או בעיסוק נוסף בתמורה, אם קיבל אישור לכך

יוסף יצחק שלוש: לא בהוראות כלליות בסעיף (א(, שקרא עכשיו - - -     

יהודה חשאי: אתה מדבר על רב יישוב או על רב עיר?     

יוסף יצחק שלוש: סעיף (א) מדבר על רב יישוב

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  סעיף (א) מדבר על רב עיר

יהודה חשאי: לא

יהודה חשאי:  אתה מחזיק בנוסח הלא נכון

שמחה רוטמן: כבודו, כבודו, מה שאמרתי לך מדוקדק

יוסף יצחק שלוש: בסעיף (א) כתובה המילה עיר?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  כמו שאמרתי, הינה קיבלנו הדגמה לשינוי שעשינו, בין היתר, לאור ההערות שעלו מהשטח במסגרת הדיונים

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  אתה רוצה להתייחס לזה?     

אלעזר שטרן: כן

אלעזר שטרן:  יש פה כמה שינויים קטנים מהמצב הקיים

אלעזר שטרן:  יש שינויים שאני מבין למה הם נעשו, ושינוי אחד לא ברור לי, אדוני, וזה הנושא של עיסוק בהתנדבות

אלעזר שטרן:  היום, בתקנות הקיימות וגם בתקנות של 2007, רב שמתנדב ומותר לו להתנדב, כמובן, חייב למסור דיווח למועצת הרבנות הראשית ולמועצה המקומית או הדתית על ההתנדבות שלו, כדי שיהיה איזשהו פיקוח על מה שהוא עושה

איגי פז: גם כדי לוודא שלא יהיה ניגוד עניינים, גם אם מדובר על עיסוק בלא תמורה

איגי פז:  מקובל בכל שירות המדינה, שגם כל עובד מדינה שרוצה לעבוד – גם אם אתה עוסק בעיסוק בלי תמורה - צריך לקבל איזשהו הליך פורמלי

איגי פז:  התקנות הקיימות היום לא דורשות אישור פורמלי ממועצת הרבנות הראשית

אלעזר שטרן: כן דורשים דיווח

איגי פז: דיווח

שמחה רוטמן: מה הנוסח של התקנות הקיימות?     

איגי פז: ועדת הבחירות תאשר את מועמדותו של אדם, אך ורק אם חתם על תצהיר

שמחה רוטמן: לא, לא, זאת מועמדות

שמחה רוטמן:  אני מדבר עכשיו על רב מכהן

אלעזר שטרן: היום זה מוסדר במסגרת הליך הבחירה

אלעזר שטרן:  הוא צריך לחתום על תצהיר, שאם הוא יעשה כך וכך, אם הוא יעסוק בעיסוק נוסף, הוא צריך לקבל – ככה זה כתוב היום

שמחה רוטמן: אין הוראות על עיסוק נוסף בתקנות?     

איגי פז: יש, זה פשוט מופיע במסגרת הצגת המועמדות

איגי פז:  כתוב: ועדת הבחירות תאשר את מועמדותו - - -     

יהודה חשאי: עכשיו זה יותר טוב

שמחה רוטמן: פה מותר לו, ולא קבענו פה חובת דיווח

שמחה רוטמן:  זאת הטענה שלהם

יהודה חשאי: מה זה חובת דיווח? הוא צריך אישור ממועצת הרבנות

שמחה רוטמן: לא אישור

שמחה רוטמן:  הודעה

יהודה חשאי: קיבל אישור לכך

אלעזר שטרן: לא, מדובר בעיסוק בהתנדבות

יהודה חשאי: כן

יהודה חשאי:  רב עיר המועסק במשרה מלאה, לא יעסוק בכל עיסוק - - - אלא אם כן קיבל אישור לכך

שמחה רוטמן: חברים, כל אחד פה עושה בלגאן וסלט

שמחה רוטמן:  חברים, זה נורא פשוט

שמחה רוטמן:  כתוב עכשיו בנוסח שרב עיר שמועסק במשרה מלאה, אסור לו לעסוק בעסק או בעיסוק נוסף, אלא אם כן קיבל אישור, או שמדובר בעיסוק בהתנדבות ובלא תמורה

שמחה רוטמן:  המשמעות של זה, היא שהתנדבות ולא תמורה – הוא לא צריך לבקש אישור

שמחה רוטמן:  זה גם המצב היום

שמחה רוטמן:  אלא מה, לא היה צריך לבקש אישור, כן היה צריך להודיע

שמחה רוטמן:  זה היה המצב היום

שמחה רוטמן:  האם יש התנגדות להחזיר את הנושא של ההודעה? אני לא רואה בעיה

שמחה רוטמן:  שיודיע

שמחה רוטמן:  אם הוא עושה עיסוק דרך קבע בהתנדבות, שיודיע

שמחה רוטמן:  לא מפריע לי

יהודה חשאי: אלא אם כן קיבל אישור, או שמדובר בעיסוק בהתנדבות

שמחה רוטמן: מבחינת המצב של האישור, זה אותו מצב

שמחה רוטמן:  לא שינינו את המצב של האישור

שמחה רוטמן:  אומר איגי שהורדנו את הצורך כביכול בהודעה

שמחה רוטמן:  לא אמרנו שאסור להוציא חוזר מנכ"ל שאומר הודעה

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שיצרנו פה הסדר שלישי

יהודה חשאי: אני חייב לומר לך שבנוסח המקורי שאנחנו מכירים, של ארז ושלכם, זה כן היה, ומישהו הוריד את זה

אלעזר שטרן: לא, זה לא היה

שמחה רוטמן: אני אומר שוב, בתקנות הקיימות גם לא היה צריך אישור להתנדבות, רק הודעה

שמחה רוטמן:  בסדר, אני רק אומר שחובת הודעה זה בעיניי קצת מוגזם בחקיקה ראשית, אבל לא אכפת לי

שמחה רוטמן:  לא מפריע לי

שמחה רוטמן:  בסעיף (ה) אפשר לכתוב: על אף האמור בסעיף (א), על עיסוק דרך קבע בהתנדבות ובלא תמורה של רב עיר הוא יהיה חייב להודיע למועצת הרבנות ולרשות המקומית או למועצה הדתית

ארז מלול: לא כל כך הרבה

שמחה רוטמן: אותו דבר

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לשנות את המצב

שמחה רוטמן:  זה המצב היום

ארז מלול: ביורוקרטיה

איגי פז: לרשות המקומית זה רק במקום שאין מועצה דתית

איגי פז:  כי כתוב: הרשות המקומית או המועצה הדתית, לפי העניין

שמחה רוטמן: הנוסח שכתוב היום בתקנות, אותו נכניס

שמחה רוטמן:  זה הכול

שמחה רוטמן:  כן, מירה

משה סולומון: אני ממרכז השלטון המקומי

משה סולומון:  אני מבקשת לעשות בדיקה אצלנו ולחזור עם תשובה לוועדה אם אנחנו רוצים לבקש עבודה נוספת ברשות המקומית או במועצה הדתית, שגם הן ייחשבו כלא מצריכות אישורי עיסוק נוסף לפי סעיף קטן (ד)

משה סולומון:  אם רב עיר משמש בנוסף בתפקיד של שירותי דת אחרים, שהם אל חלק ממסגרת תפקידו, יכול להיות שלא יהיה צורך באישור לזה

שמחה רוטמן: לא נראה לי

שמחה רוטמן:  לדעתי, המשרד לשירותי דת יתנגד לזה

שמחה רוטמן:  אתם יכולים לבדוק, אבל אני גם אבין למה

משה סולומון: אני רוצה לבדוק מה עמדתנו ולחזור עם תשובה לוועדה

משה סולומון:  אני מזכירה שבפסקה (1) מדובר על כהונה כחבר מועצת הרבנות הראשית, כדוגמה לכך שרב העיר יכול לעשות משהו נוסף - - -     

שמחה רוטמן: כן, כי חבר מועצת הרבנות הראשית, למיטב ידיעתי, לא מקבל שכר

משה סולומון: אדוני, אני מודעת לסוגיה שזה לא נחשב

שמחה רוטמן: לא, לא, לא

שמחה רוטמן:  גם בגלל שזה ללא שכר וגם ללא היררכיה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שמתאים שרב יהיה גם במקביל אחראי על מחלקת שירותי הדת

שמחה רוטמן:  יכול להיות שברשות מקומית קטנה זה יתאים או לא, אבל בכל מקרה, לא יהיה מצב שמועצת הרבנות הראשית או השר לשירותי דת לא מכירים או מיודעים לזה, כי זה חלק משמירה על עצמאותו של הרב

שמחה רוטמן:  אנחנו לא נאפשר את זה ללא הסכמה

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר, יכול להיות שאתם תרצו את זה, אבל הם לא יסכימו לזה, ובצדק

שמחה רוטמן:  הוא אמר את זה

משה סולומון: אנחנו בכל מקרה נבקש להביע התייחסות בעניין

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  עוד משהו בנושא זה?     

איגי פז: כמה דברים

איגי פז:  דיברנו על הבדל אחד, והוחלט להסדיר אותו

איגי פז:  הנושא השני שיש עוד הבדל זה שהיום, למיטב ידיעתי, רב עיר שמועסק במשרה מלאה, לפי הכללים של הממונה על השכר באוצר, לא רשאי לעסוק בעיסוק נוסף בתמורה

איגי פז:  בעצם, פה יש שינוי ואני שם את זה על השולחן בלי להביע עמדה

שמחה רוטמן: לפי הכללים של הממונה על השכר

שמחה רוטמן:  זה שינוי מהכללים של הממונה על השכר

איגי פז: נכון, נכון

איגי פז:  אני רק שם את זה על השולחן

שמחה רוטמן: חבר'ה, ישיבה זו נעולה

שמחה רוטמן:  ועדת החוקה כפופה לנהלים של הממונה על השכר

שמחה רוטמן:  אנחנו מיותרים

שמחה רוטמן:  למען הסר ספק, הישיבה לא נעולה

טלי גוטליב: מה עמד בבסיס ההחלטה של הממונה על השכר?      

איגי פז: אני לא הדובר של הממונה על השכר

טלי גוטליב: אני נתקלת בעוד דברים כאלה, שקשורים לפקידים שלטוניים

טלי גוטליב:  לדוגמה, גם כשמונעים מרב לעבוד בעוד עבודה, ומה עם המורים שיש עכשיו? מורה יכולה להיות רק קוסמטיקאית בשכר

טלי גוטליב:  עורכת דין במקביל – זה לא

טלי גוטליב:  דיי, נו

איגי פז: אני לא הדובר של הממונה על השכר, אבל אני יכול להגיד מה ששמעתי - - -     

יהודה חשאי: חשוב שייזכר מה שאמרנו, ששופט מחוזי או כל שופט במדינת ישראל במשרה מלאה, שמשכורתו קצת יותר גבוהה מרב עיר, כן עוסק בעיסוק נוסף

יהודה חשאי:  יש מנגנון

יהודה חשאי:  למה אנחנו פחות?     

טלי גוטליב: מסכימה

שמחה רוטמן: רבותיי, למי שלא הבין את הערתי הצינית, מי שיכריע בשאלה האם העיסוק הנוסף של הרב פוגע בתפקידו או פוגע ביכולת שלו, לא פוגע ביכולת שלו, זה מי שאנחנו קבענו פה בחקיקה

שמחה רוטמן:  אם הממונה על השכר שלמיטב ידיעתי גם איננו מוזכר בתקנות, יחליט אחרת, עם כל הכבוד, זה לא קשור אליו

שמחה רוטמן:  כשם שאפילו שופט מכהן יכול לעבוד בעבודה נוספת כמרצה באוניברסיטה באישורים הנדרשים, אני לא חושב שרב שונה בדבר הזה

שמחה רוטמן:  אני חושב ששיקול הדעת בנושא הזה יהיה מסור למי שכתבנו בחקיקה

איגי פז: עוד נקודה, בסעיף קטן (ג) כתוב: רב עיר המועסק בחלקיות משרה, וקודם היה כתוב שרב עיר יועסק במשרה מלאה

שמחה רוטמן: אבל יש מקרים של רב עיר, שהוא בעיר קטנה, ונקבע שהוא יהיה ב-50% משרה בהסכמה או לא בהסכמה

שמחה רוטמן:  או 75%

שמחה רוטמן:  יש את המקרים האלה

איגי פז: הבנתי

איגי פז:  נקודה אחרונה גם לגבי רב יישוב, רב אזורי

איגי פז:  לרבני שכונה אין הסדר, אבל לגבי רבני יישוב ורבנים אזוריים, יש כללים בחוזר מנכ"ל

איגי פז:  אני רק מציין שיכול להיות שימשיכו לחול כללים דומים

שמחה רוטמן: אם החוק קובע שמותר לו לעבוד באישור גורמים מסוימים, חוזר מנכ"ל גובר על החוק? איך זה עובד?     

איגי פז: לא אמרתי את זה

גלעד קריב: אבל לא רוצים שתהיה הרמוניה חקיקתית?     

שמחה רוטמן: אנחנו מעוניינים

שמחה רוטמן:  הכלל הוא שהחקיקה קובעת, ולהלן אני בטוח שחוזר המנכ"ל יתוקן בהתאם לדבר המחוקק

גלעד קריב: לא, לא זאת הייתה הכוונה

גלעד קריב:  על ההבחנה בין עובדי ציבור שונים

יהודה חשאי: אני רוצה להרגיע, שברבני יישובים ואזוריים – אני מזכיר, דובר כאן בהתחלה על חלקיות משרה, והיקף המשרה שלהם היה 75%

יהודה חשאי:  אנחנו בדין ודברים ועל דעת הממונה על השכר הכנסנו את הסעיף הזה

יהודה חשאי:  אנחנו בדין ודברים איתו כדי ליצור מצב שרב מושב, שמשלם 8,000 שקל שכר דירה, והשכר שלו הוא 7,000 גם יהיה רב מושב שם, ונוכל לאפשר לו עבודה נוספת כדי לשלם 50% לפחות משכר הדירה

איגי פז: אני אחדד את הנקודה של מה שהתכוונתי להגיד, וזה שבסוף יש כללים מקובלים לעניין עיסוק נוסף בשירות הציבורי בכלל

איגי פז:  גם הכללים - - -     

שמחה רוטמן: לא, לא, איגי, לא

איגי פז: בשינויים המחויבים

שמחה רוטמן: לא, איגי

שמחה רוטמן:  אני מחדד לך בצורה ברורה

שמחה רוטמן:  יש כללים מקובלים בשירות המדינה

שמחה רוטמן:  זה נכון

שמחה רוטמן:  אין חוק מגורי יועץ משפטי במקום עבודתו; אין כזה חוק

שמחה רוטמן:  אין חוק שמחייב עובד מדינה לשכור דירה במקום מסוים; אין חוק שמחייב עובד מדינה לפעול בדרכים של רב יישוב, רב אזורי רב שכונה ורב עיר

שמחה רוטמן:  אצלנו יש את החובה הזאת, והיקף התפקיד, הדרישות שלנו מהתפקיד, העבודה שבאופן עקרוני, לרוב עובדי המדינה, למיטב ידיעתי, אסור לעבוד בשבת

איגי פז: ברור שיש הבדלים

איגי פז:  גם הכללים שיש היום מביאים לידי ביטוי את המאפיינים הייחודיים

שמחה רוטמן: אבל אנחנו עכשיו בחקיקה ראשית קובעים כללים לגבי עבודה נוספת של הרבנים המנויים

שמחה רוטמן:  ואם אני קובע בחקיקה ראשית – אם זה לא ברור ואתה רוצה לחדד, שנצטרך לכתוב, וזה קצת יהיה מביך עבורי, אני חייב לומר, אבל אם תגיד לי שזאת חוות דעתך המשפטית אני אעשה זאת – שהחוק הזה גובר על חוזר מנכ"ל, אם אני צריך לכתוב משפט כזה, או גובר על הוראות הממונה על השכר, אם אני צריך לכתוב משפט כזה, אולי אני אבקש גם חוות דעת מהייעוץ המשפטי לכנסת – אני אכתוב את זה

שמחה רוטמן:  אבל אם זה לא המצב, אני לא אקבל מציאות שבה אני קובע משהו בחקיקה, ואתה תבוא ותגיד לי: אבל יש כללים של הממונה על השכר

שמחה רוטמן:  המדרג הנורמטיבי במדינת ישראל לא עובד ככה, ואם אתה חושב שכן, אני מבקש על זה חוות דעת כתובה

איגי פז: אני לא אמרתי את זה, ואני לא מבין איפה זה השתמע מדבריי שאמרתי את זה

שמחה רוטמן: אתה אמרת שהכללים הרגילים ימשיכו לחול, ואני אומר שהכללים הרגילים לא יחולו

איגי פז: אני לא אמרתי שהם ימשיכו לחול; אני אמרתי שצריך להתחשב גם בכללים הנהוגים

איגי פז:  ברור שיש שינויים שנגזרים מהמאפיינים המיוחדים של התפקיד הספציפי, אבל גם כשקבעו את הכללים, וגם שנכון יהיה כשיקבעו את הכללים להבא – השר, בהסכמת מועצת הרבנות הראשית – להתחשב בכללים המקובלים בשירות הציבורי לגבי עיסוק נוסף ולמאפיינים המיוחדים

איגי פז:  זה מה שאמרתי

שמחה רוטמן: מצוין, בשים לב לשוני ובשים לב להוראת המחוקק בהתאם לגורם המאשר

שמחה רוטמן:  זה מאוד חשוב לי – בשים לב להוראת המחוקק לעניין הגורם המאשר

שמחה רוטמן:  יש איזושהי נטייה לא ברורה עבורה  לכל מיני גורמים, להכניס את עצמם כגורם מאשר

שמחה רוטמן:  הגורם המאשר פה נקבע בחקיקה

שמחה רוטמן:  לא גורמים מאשרים אחרים

שמחה רוטמן:  ואם זה לא ברור, נכתוב את זה במפורש

שמחה רוטמן:  זה הכול

איתיאל גליקסברג: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחדד את מה שאתה אומר

איתיאל גליקסברג:  בגלל הוויכוח הזה כאן, לפי התקנות של הממונה על השכר, רבנים בהתיישבות ובשכונות יכולים לעבוד רק עוד - - -     

יהודה חשאי: עזוב, זה לא רלוונטי

איתיאל גליקסברג: אני חושב שאולי כדאי לחדד את מה שאתה אומר, שהחוק גובר

איתיאל גליקסברג:  זה הכול

איתיאל גליקסברג:  מחר ילכו לבית הדין לעבודה - - -     

טלי גוטליב: החוק גובר בכל מקרה

שמחה רוטמן: החוק גובר גם בלי שאני אכתוב את זה

טלי גוטליב: דאורייתא גובר על דרבנן

טלי גוטליב:  הוראות החוק גוברות

טלי גוטליב:  מאוד פשוט

איגי פז: לכן הבהרתי את מה שהבהרתי

מתן כהנא: ברור שחייבים למצוא דרך לאפשר לרבני מושבים וגם לרבני שכונות לעבוד בעוד עבודה

מתן כהנא:  חייבים

יהודה חשאי: כל מה שכתבנו כאן זה על דעת ובשיתוף עם הממונה על השכר

יהודה חשאי:  לא עושים מחטפים ולא שום דבר

טלי גוטליב: מה קשור? מותר לך גם לשנות את זה, גם אם חשב השכר טועה

קריאה: אתה לא צריך להתנצל, יהודה

קריאה:  תפסיק עם ההתנצלות

טלי גוטליב: הוא מסביר

טלי גוטליב:  מותר לו להסביר, זאת לא התנצלות

שמחה רוטמן: גלעד, בבקשה

גלעד קריב: אדוני המנכ"ל

גלעד קריב:  תודה ליושב-ראש שמאפשר לי לחזור לאחור

ארז מלול: שאלה, לא הרצאה

ארז מלול:  כואב לי הראש

גלעד קריב: כואב לך הראש? תעסוק בתורה

שמחה רוטמן: באיזו תורה, גלעד?     

גלעד קריב: לא משנה

גלעד קריב:  תעסוק קצת בתורה במקום להכשיר כל מיני - - -     

טלי גוטליב: שני אלה ליצים, אי-אפשר איתם

טלי גוטליב:  תקשיבו, זה מושב ליצים

שמחה רוטמן: טלי, הם מסתדרים לבד בלהיות ליצים

טלי גוטליב: בבקשה, תעבירו אותי מקום

שמחה רוטמן: את יכולה לעבור לבד

שמחה רוטמן:  גלעד, בבקשה

טלי גוטליב: ברשותך, בקצרה, אני רוצה לחזור לנקודה הקודמת

טלי גוטליב: הכי יפה שהוא אומר בקצרה

טלי גוטליב: אני רוצה לשאול אותך, המנכ"ל, כי שמעתי את הדברים שאיגי אמר

טלי גוטליב:  דעתי לא נוחה מרמת ההבהרה, ואני רוצה להבין ממך בתור מנכ"ל המשרד הרלוונטי על אספקת שירותי דת, האמירה של משרד המשפטים מקובלת עליך?     

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  נו, גלעד

שמחה רוטמן:  אתה מחזיר אותנו שוב לפינג-פונג שאמרתי לך שמיצה את עצמו?     

גלעד קריב: אדוני, מותר לי לשאול שאלה את מנכ"ל המשרד לשירותי דת?      

שמחה רוטמן: מותר, נכון

גלעד קריב: תודה

גלעד קריב:  אני רק רוצה לשאול אותך האם אדוני מקבל את העיקרון - - -     

יהודה חשאי: אני, את המשא ומתן - - -     

גלעד קריב: זה לא משא ומתן

גלעד קריב:  איגי אמר משהו בשם משרד המשפטים

יהודה חשאי: את השיח שלי עם משרד המשפטים אני מנהל בצינורות המקובלים, דרך היועמ"שית שלי בשיחות איתם ביחד

יהודה חשאי:  אני לא מנהל את זה בוועדה

גלעד קריב: לא, לא, סליחה

גלעד קריב:  אתה לא מנהל עכשיו שיג ושיח עם איגי

גלעד קריב:  אתה מדבר איתי

גלעד קריב:  אני מחוקק ואתה מנכ"ל משרד ואני שואל אותך, מכיוון שאתה מקדם פה הצעת חוק

שמחה רוטמן: לא, לא, זאת הצעת חוק שלנו

יהודה חשאי: אני לא מקדם

יהודה חשאי:  אני כאן על תקן לענות תשובות להצעת החוק של ארז ושל שמחה

גלעד קריב: מכיוון שמדובר בהצעת חוק פרטית, אבל אתה כאן כדי לסייע לנו בתשובות השאלה שלי היא האם לשיטת המשרד לשירותי דת, גם אם יוגדר בחקיקה ראשית שרב שכונה צריך תעודת כשירות של הרבנות הראשית, האם המשרד לשירותי דת חושב שהממשלה, הרשות המבצעת, צריכה לספק או לתמוך באספקת שירותי רבנות לאורתודוכסים?     

יהודה חשאי: אחרי קריאה שלישית נקרא את החוק

יהודה חשאי:  מה שיטילו עלינו בחוק, אנחנו נקיים

גלעד קריב: זאת תשובה סבירה? זאת תשובה סבירה?      

שמחה רוטמן: אני לא עוסק עכשיו בסבירות

שמחה רוטמן:  יש חוק-יסוד בנושא

גלעד קריב: זאת תשובה שמקובל עליך שמשרד ייתן לשאלה, איך הם מבינים את המצב הנורמטיבי? מה עמדת הממשלה בנושא?     

שמחה רוטמן: אני חושב שעמדת ממשלה בנוגע לשאלות תיאורטיות - - -     

יהודה חשאי: אלה שאלות היפותטיות

יהודה חשאי:  אנחנו פועלים רק על פי החוק

גלעד קריב: סליחה, הממשלה תומכת בהצעת החוק הזאת

גלעד קריב:  מה עמדת הממשלה? זה נוגע לסעיף

שמחה רוטמן: תשאל שאלה כתובה, כי אני לא הבנתי את הקשר לסעיף

שמחה רוטמן:  סעיף 29, בבקשה

אלעזר שטרן: 29

אלעזר שטרן:  משך כהונת רב

אלעזר שטרן: אדוני, אני מבין שבכל מקום שמופיע רב שכונה - - -     

שמחה רוטמן: רגע, מאחר וזאת הצעתו של המשרד בנושא הזה - - -     

גלעד קריב: המשרד לא מעורב, זאת הצעת חוק פרטית

שמחה רוטמן: לגבי רב שכונה, לא להוראות מעבר

אלעזר שטרן: גם בסעיף הקודם, כי גם פה מוזכר רב שכונה

שמחה רוטמן: לא, לא

יהודה חשאי: אנחנו מבקשים לא לגעת בסעיפים האלה

יהודה חשאי:  הם נשארים ואין להם קשר

שמחה רוטמן: כלומר, גם משך הכהונה, אתה לא אומר שאת זה נקבע בתקנות

שמחה רוטמן:  משך כהונה – חקיקה ראשית

יהודה חשאי: חד-משמעית

יהודה חשאי:  כן

יהודה חשאי:  האמת שזה כבר לא רלוונטי

יהודה חשאי:  ממילא היום זה עד גיל 71, ואנחנו אפילו מצמצמים בשנה

אחד מאלה: רב עיר – בהגיע לגיל 75

אחד מאלה:  רב יישוב, רב אזורי או רב שכונה – בהגיעו לגיל 70; 

אחד מאלה: משקבעה ועדה רפואית שהיא אינו כשיר למלא את תפקידו; 

אחד מאלה: אם הורשע בעבירה או שבית המשפט קבע לגביו שעבר עבירה, ונשיא בית הדין הרבני הגדול קבע כי מבחינת חומרת העבירה, אופייה ונסיבותיה, אין הוא ראוי להמשיך ולכהן כרב; 

שמחה רוטמן: נושא משך כהונת הרב – אני רוצה להגיד בקצרה מה עשינו פה

שמחה רוטמן:  לא מדובר בהוראות המעבר לגבי רבנים מכהנים

שמחה רוטמן:  זה קורה במקום אחר, אז מי שרוצה להעיר לגבי זה, שישמור את הערותיו לחלק הוראות המעבר

שמחה רוטמן:  מדובר על הרבנים החדשים שייבחרו על פי החוק הזה

שמחה רוטמן:  לאורך השנים היו תקופות שונות, כללים שונים

שמחה רוטמן:  היו גם כללים שהייתה לי התנגדות עקרונית להם

שמחה רוטמן:  העדפתי להעביר קו, כי אחד מהדברים בוודאי מכאן והלאה

שמחה רוטמן:  לגבי הוראות מעבר – נדבר על זה אחר כך

שמחה רוטמן:       היה אפשר ללכת בקו שהוביל בזמנו חבר הכנסת מתן כהנא, שיש לו היגיון משלו

שמחה רוטמן:  רב ממונה לקדנציה, 10 שנים, אחר כך זה – יש בזה קו היגיון מסוים

שמחה רוטמן:  אפשר היה ללכת לקו אחר שהוצג, ובחירת הקו הזה יש בה אמירה ערכית

שמחה רוטמן:  כמו שאמרתי, חלק נובע מהאמירה שאני מכיר ברב, אני לא מייצר רב

שמחה רוטמן:  כנהוג במסורת ישראל, לא מעבירים רב מתפקידו, אלא אם כן יש סיבות מאוד מאוד רציניות

שמחה רוטמן:  רב הוא מוסד קהילתי, הוא חלק מהמציאות של העיר זה שיש בה רב

שמחה רוטמן:  הוא מכהן

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים לייצר לו אי-תלות, ובמקום לדמות אותו לעובד בדרגה נמוכה או נבחר ציבור – הוא אומנם נבחר על ידי הציבור בגוף בוחר, ונדבר גם על זה בהמשך, אבל הוא למעשה כמו שופט, כמו הוועדה לבחירת שופטים

שמחה רוטמן:  הוא יושב בתפקידו, ואנחנו רוצים לייצר לו את אי-התלות הזאת, ושהוא יהיה עצמאי לחלוטין במילוי תפקידו

שמחה רוטמן:  במילוי תפקידו אין עליו אלא את מורא שמיים

שמחה רוטמן:  זה המנגנון שנבחר כקו מנחה

שמחה רוטמן:       היו כל מיני הסדרים בעבר, גם בתקנות הקודמות שמתן כהנא התקין כשר, גם לפני זה, היו כל מיני מנגנונים שדיברו על הארכת כהונה

שמחה רוטמן:  דהיינו, יהיה עד גיל 70, אבל אפשר להאריך לו עד 75

שמחה רוטמן:  יהיה עד גיל 75, יהיה אפשר להאריך לו עד גיל 80

שמחה רוטמן:  כל המנגנונים האלה, בעיניי, פגעו ברציונל הזה

שמחה רוטמן:  כשאתה הופך רב, גם אם בסוף תקופת כהונתו, לתלוי בהחלטה של גורם אחר, אתה מעמיד אותו בסיטואציה לא נכונה

שמחה רוטמן:  עדיף להעביר את הקו במקום ולהגיד: זהו, כמו שלשופט אי-אפשר להאריך כהונה

שמחה רוטמן:  70 – 70

שמחה רוטמן:  נגמר

שמחה רוטמן:  לכן, רב עיר 75 בלי הארכות ובלי קיצורים

שמחה רוטמן:  גילינו שלאורך השנים היה כתוב: 70 פלוס, 75

שמחה רוטמן:  בחלק מהתקנות היה 75 פלוס, 80

שמחה רוטמן:  זה היה אוטומט, היו מאריכים לכולם

שמחה רוטמן:  כאילו הרציונל היה שאם, חס ושלום, יגיע הרב לאיזה גיל מבוגר, לא יאריכו לו

שמחה רוטמן:  בפועל, האריכו לכולם

שמחה רוטמן:  זאת הייתה אות מתה

מתן כהנא: חוץ מהרב ריסקין

שמחה רוטמן: לדעתי האריכו לו

שמחה רוטמן:  לדעתי העמיד רבנים דווקא בסוף תקופת כהונתם בסיטואציה לא נעימה, שהם תלויים על הנייר במישהו

שמחה רוטמן:  לא דבר נכון

שמחה רוטמן:  לכן, קבעתי פה מנגנון של קו אחיד בלי משחקים

מתן כהנא: מי שמתמנה בגיל 25, יש לו חמישים שנות

יהודה חשאי: בלי עין הרע

שמחה רוטמן: ביום שתראה לי מישהו שמתמנה בגיל 25

טלי גוטליב: שופט זה עד גיל 70, ולא משנה מתי הוא מתמנה

קריאה: ואם שופט מתמנה בגיל 25, מה זה משנה?     

שמחה רוטמן: נכון, ההשוואה, כמו שאמרו לך פה - - -     

טלי גוטליב: זאת גם אותה תפיסה

טלי גוטליב:  ככל שאתה מתגבר בגיל, אתה ממילא יותר אחראי, אתה יותר מנוסה, הרבה יותר שלם, יותר חמלתי

טלי גוטליב:  בתפקידים האלה הגיל רק מיטיב, לא מפריע

שמחה רוטמן: בעבר הייתה תפיסה שרב צריך לכהן כל ימי חייו,  כמו ששופטים בארצות הברית מכהנים כל ימי חייהם

שמחה רוטמן:  התפיסה הזאת השתנתה לאורך השנים, ואני לא נכנס כרגע לעניין

שמחה רוטמן:  יש לזה כל מיני השלכות, והיו כל מיני מקרים של רבנים, לא עלינו, שהפסיקו לתפקד והיה מאוד מאוד קשה למצוא סיטואציות כדי לייצר את הקו

שמחה רוטמן:  ברוך השם, עם התקדמות הרפואה ותוחלת החיים בישראל, רוב האנשים כשהם מגיעים לגיל 75, כוחם עדיין במותניהם

שמחה רוטמן:  אנחנו לא מוצאים הרבה אנשים שלא כשירים

יוסף יצחק שלוש: אפשרי להאריך גם עד גיל 80

שמחה רוטמן: אפשרי, אבל הורדנו את זה והסברנו למה

שמחה רוטמן:  זה היה הרציונל של הסעיף וזה מה שעומד בבסיסו

שמחה רוטמן:  אתה רוצה להתייחס?     

אלעזר שטרן: כן, כמה הערות

אלעזר שטרן:  בהמשך לדברים שאמר היושב-ראש, אני מציע לוועדה לבחון את שאלת הגיל, האם הגיל הזה מוצדק

אלעזר שטרן:  צריך לזכור שבסופו של דבר, הסיבה ליצירת גילאים מסוימים באופן כללי – אנחנו יודעים שיש איזושהי מגבלת גיל, מוצדקת או לא, זאת באמת שאלה רצינית מאוד – בסופו של דבר יש היבט של מתן שירות לציבור

אלעזר שטרן:  אני לא מדבר, כמובן, על מה שנאמר פה לפני רגע

אלעזר שטרן:  רבנים, ככל שהם זקנים, דעתם משתבחת וכולי, הפן ההנהגתי והרוחני, כמובן

אלעזר שטרן:  אני מתייחס לפן של מתן השירות לציבור

אלעזר שטרן:  בסופו של דבר, רב עיר, רב יישוב, רב אזורי צריך לתת שירות, בין אם זה ללכת ולתת את תעודת הכשרות וכל אחת מהסמכויות שיש לו

אלעזר שטרן:  השאלה האם זהו הגיל המתאים לתת שירות לציבור

אלעזר שטרן:  זה היבט אחד שכדאי לתת עליו את הדעת

אלעזר שטרן:       היבט שני, רבני התיישבות, כלומר לרבני יישובים ולרבנים אזוריים, אמורים לפרוש היום בגיל 67 בגלל ההסכם הקיבוצי שחל עליהם, ויש ועדה שמאריכה להם מידי שנה עד חמש שנים, לדעתי, עד גיל 71 או 72

אלעזר שטרן:  כמובן שהחוק גובר על הסכם קיבוצי וכולי, והשאלה שלי היא מה היחס בהינתן הסעיף הזה מול הוועדה הזאת, שמאפשרת להאריך

אלעזר שטרן:  האם המשמעות היא שרב יישוב, למשל, שהיום יוצא לפנסיה בגיל 67 - - -     

שמחה רוטמן: זה בהוראות המעבר

יהודה חשאי: בגיל 70

אלעזר שטרן: לא, רגע

אלעזר שטרן:  אני לא מדבר אחורה

שמחה רוטמן: רב אזורי או רב יישוב שימונה החל מהיום, יכהן עד גיל 70

שמחה רוטמן:  זה מה שכתוב בחוק

שמחה רוטמן:  רב עיר שמונה קודם, שהיום יש לו אופק פרישה בגיל 71 בגלל שהוועדה מאריכה - - -     

אלעזר שטרן: זאת לא השאלה שלי

אלעזר שטרן:  אני אחדד, אולי לא הסברתי את עצמי טוב

אלעזר שטרן:  נניח רב יישוב או רב אזורי שמתמנה מכאן ולהבא, אחרי החוק

אלעזר שטרן:  לא קשור להוראות המעבר

אלעזר שטרן:  הוא התמנה והוא יכהן עד גיל 70, האם אותם הסדרים, אותה ועדה שיש היום מכוח ההסכמים הקיבוציים וכולי, עדיין תחול עליו במובן הזה, שבאמצעות אותה ועדה שלא כתובה פה בחוק – אני שואל

אלעזר שטרן:  מה היחס בין הסעיף הזה לבין אותה ועדה שיש היום מכוח ההסכם הקיבוצי, כמדומני?      

שמחה רוטמן: התשובה היא שקבענו פה גיל, הסדר ממצה

שמחה רוטמן:  ועדה שקיימת מכוח הסכם קיבוצי לא גוברת על החוק, ולכן כתוב שבגיל 70 כהונתו פוסקת, אז בגיל 70 כהונתו פוסקת

שמחה רוטמן:  אין סמכות לוועדה להאריך את זה

אלעזר שטרן: אבל זה לא בהכרח גובר על החוק במובן הזה, ושאלה אם זה מסתנכרן

אלעזר שטרן:  גם היום לפי החוק הם פורשים בגיל 67

יהודה חשאי: החוק שקבע 67, קבע את מנגנון ההארכה

יהודה חשאי:  כאן אין חוק שקובע מנגנון הארכה, אז אין חוק

יהודה חשאי:  החוק של 67 קבע גם מנגנון הארכה

שמחה רוטמן: בגיל 70 העט נופל

טלי גוטליב: למה 75?     

שמחה רוטמן: 70

שמחה רוטמן:  ברב יישוב, רב אזורי, רב שכונה – 70

שמחה רוטמן:  מה שהיה בתקנות זה 70 פלוס 5

שמחה רוטמן:  בתקנות הקודמות

שמחה רוטמן:  מאחר ולא רוצים לשנות את המצב הקיים בהקשר הזה, 70

טלי גוטליב: אבל עדיף לאפשר שיקול דעת כי לפעמים אדם בגיל 70, פתאום יש - - -     

שמחה רוטמן: אמרתי שבפועל, שיקול הדעת הזה – אם יש בעיה והוא לא יכול, זאת ועדה רפואית

שמחה רוטמן:  יש שיקול דעת

מתן כהנא: יש לי משהו טכני לשאול, גם אותך, יהודה

מתן כהנא:  אם אני זוכר נכון, הסיפור של רבני יישובים ואולי זה יהיה ככה גם ברבני שכונות, זה תקנים

שמחה רוטמן: זה דיון שהיה בדיון הקודם

מתן כהנא: פתאום תבוא ממשלה ותיתן פחות תקנים

מתן כהנא:  מה תעשה עכשיו?     

שמחה רוטמן: ברגע שיש תקן, לא לוקחים אותו

שמחה רוטמן:  הדיון היה בשאלה מה קורה כשרב עוזב

מתן כהנא: נתת תקן לשכונת בית וגן בירושלים, ועכשיו זה המצב עד שהרב מגיע לגיל 75?     

שמחה רוטמן: כן, זה המצב גם היום

שמחה רוטמן:  את זה אני לא משנה

יהודה חשאי: חבר הכנסת כהנא, אני רוצה לומר לך, שאתה יכול לקרוא לזה אולי הרעה, כי בשנה האחרונה בהוראות הנציבות, פתאום החילו שאפשר גם מ-70 ל-71

יהודה חשאי:  החוק אמר היום מגיל 67 עד גיל 70 ניתן להאריך כל שנה בנפרד

יהודה חשאי:  בא החוק הזה ואמר: עזבו אותי מבקשות להארכות לרבנות, עזבו אותי מבקשות להארכות לנציבות

יהודה חשאי:  אני מבקש לקבוע את זה עד גיל 70 כי זה מה שהיה עד היום

יוסף יצחק שלוש: למה להוריד? אפילו את השנה הזאת, למה להוריד אותה?      

שמחה רוטמן: טוב, בסדר

יוסף יצחק שלוש: רק שנייה, מה בסדר? זה לא בסדר

יוסף יצחק שלוש:  למה להוריד לנו שנה? למה להוריד לנו שנתיים? הגיע גם ל-72

יוסף יצחק שלוש:  ולמה לא להשוות אותנו לרבני ערים, 75? למה? זאת שאלה מהותית לרבני ההתיישבות, בשביל זה אנחנו פה

שמחה רוטמן: א', כבודו לא צריך לצעוק; ב' זאת בדיוק הנקודה שביקש היועץ המשפטי ושאל למה נקבע הגיל

שמחה רוטמן:  עניתי את התשובה שלי, ואני מוכן לחדד גם את התשובה שלי

שמחה רוטמן:  אני חושב שבאיזון שבין האלמנט שדובר עליו של רב, ככל שהוא מתגבר, תפקיד ההנהגה הרוחנית משתבח ומשתפר, לבין העיסוק שקיים אצל כל רב, אבל במינונים אחרים, אני חושב שברבני יישובים, ברבני שכונות וברבנים אזוריים, העיסוקים שהם יותר בגדר שירות לציבור הם אחוזים יותר גבוהים באפיון התפקיד הבסיסי ביותר מאשר התפקיד של הדמות הרוחנית המלווה

שמחה רוטמן:  לכן, הגיל יותר משמעותי

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר, זה לא חידוש של החוק הזה, וזה גם היה המצב עד היום

שמחה רוטמן:  עד היום זה היה 70 פלוס 5 ובתקנות קודמות זה היה 80

שמחה רוטמן:  רבני יישובים תמיד היו 67 פלוס הארכות

יוסף יצחק שלוש: אם באים לתקן, לתקן עד הסוף

שמחה רוטמן: אני חושב שזה התיקון

יהודה חשאי: כבוד היושב-ראש, עם כל הכבוד, יש גם קצת מעמד שונה לרב עיר מאשר לרבנים אחרים, בלי לפגוע, חס ושלום, באף אחד

יהודה חשאי:  מעמדו של רב עיר היה מקובל לכל החיים, מה שלא היה ברב אזורי

יהודה חשאי:  אנחנו הורדנו את רבני הערים מכל החיים לגיל 85, ומגיל 85 לגיל 80, ומ-85 לגיל 75

יהודה חשאי:  יש גבול מה צריך לעשות שם

יוסף יצחק שלוש: אני מקבל את דברי יהודה, אבל היום אפשר להאריך לגיל 71, 72

יוסף יצחק שלוש:  לפחות שהוועדה פה לא תוריד מגיל 72

יוסף יצחק שלוש:  זה גם משהו

יוסף יצחק שלוש:  שהוועדה לא תוריד מ-72

יוסף יצחק שלוש:  שנית, ההערה שהעיר היועץ המשפטי, רב שנבחר, נבחר קודם

יוסף יצחק שלוש:  לא כתוב כאן בחוק שזה למפרע

יהודה חשאי: כתוב, כתוב

שמחה רוטמן: אבל אמרתי שבנושא הוראות מעבר נדון בהמשך

אלעזר שטרן: הוראות מעבר זה בהמשך

אלעזר שטרן:  לא התייחסתי למי שמונה

יוסף יצחק שלוש: הבנתי, בסדר

יוסף יצחק שלוש:  ולגבי גיל 72? ולגבי רבני ערים, למה שלא יהיו להם עוד חמש שנים של מועצת הרבנות? זה לא מובן, ממש לא מובן

יוסף יצחק שלוש:  למה הוועדה המכובדת לא מנסה להשאיר את המצב הקיים של 75?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  המצב הקיים הוא 70 פלוס 5

ויוסף יצחק שלוש: נכון, אבל רב שמתפקד ב-75 - - -     

שמחה רוטמן: אבל זה לא המצב הקיים, ולכן אני אומר

יוסף יצחק שלוש: אני עומד על כך בכל מצב, ואני רוצה שרבני המושבים לפחות יתווסף להם ל-72

יוסף יצחק שלוש:  שלא ירד להם מ-72

יוסף יצחק שלוש:  מדוע לא? יהודה, באמת

יוסף יצחק שלוש:  למה?     

מתן כהנא: אתה מדבר על המכהנים או על העתידיים?     

שמחה רוטמן: תודה, אני עניתי את תשובתי

שמחה רוטמן:  לא חייבים להסכים

יוסף יצחק שלוש: זאת הליבה שאנחנו פה

שמחה רוטמן: אני עניתי את תשובתי, לא חייבים להסכים

מתן כהנא: זה לא רלוונטי למכהנים עכשיו

מתן כהנא:  הרב, זה לא רלוונטי למכהנים

קריאה: אני אבדוק את הנושא

יוסף יצחק שלוש: מה עושים עם - - - למה להוריד לנו?     

יהודה חשאי: לא מצביעים היום

יהודה חשאי:  תירגע

משה סולומון: מנגד לדברים שנשמעו כרגע, אנחנו נשוב על עמדתנו

משה סולומון:  לדעתנו, צריך לקבוע את גיל הפרישה לגיל הפרישה הקיים בחוק, דהיינו 67, עם אפשרות להארכה

שמחה רוטמן: גם לרבני ערים?     

משה סולומון: גם לרבני ערים

טלי גוטליב: למה שופטים עד גיל 70 ורבנים עד גיל 67?     

שמחה רוטמן: טלי, דיי, נו

טלי גוטליב: מה הבעיה? למה?     

משה סולומון: מאחר שמדובר לדעתנו בתפקיד שהוא - - -     

יהודה חשאי: אני מזכיר לך שאתם לא משלמים שקל על רבני יישובים ואזוריים

יהודה חשאי:  שקל אתם לא משלמים

משה סולומון: אדוני, לא דיברתי על יישובים ואזוריים

משה סולומון:  אני לא מוסמכת לייצג את עמדת מרכז השלטון המקומי

משה סולומון:  אני רק מבהירה

משה סולומון:  אני מדברת על שכונות - - -     

שמחה רוטמן: מירה, תודה

מתן כהנא: ברשותך, אני רוצה לדבר על העיקרון, לא בשביל לריב אלא כדי לנסות אולי לשכנע פה מישהו

טלי גוטליב: עכשיו שוכנעתי

טלי גוטליב:  סתם, סתם, צוחקת

שמחה רוטמן: טלי, טלי

טלי גוטליב: אי-אפשר להיות רק רציניים פה כל היום, יא רבי

טלי גוטליב:  יא אללה

מתן כהנא: אני לגמרי מקבל את זה שיש פה ממשלה שיש לה את כל הזכויות לבוא עם מדיניות אחרת

מתן כהנא:  הכול בסדר

מתן כהנא:  כמה פעמים נתקלת, שמחה, במצב שבו רב, בגלל הפסיקות ההלכתיות שלו הפך להיות לא מקובל על הקהילה שלו, והקהילה שלו ניסתה להיפטר ממנו?  

יהודה חשאי: כמעט ולא קורה

מתן כהנא: כמעט ולא קורה, נכון? מצד שני, כמה פעמים אתה יכול לדמיין מקרים שיישוב משנה את האופי שלו

מתן כהנא:  ניקח לדוגמה את שכונת בית וגן

מתן כהנא:  אם היה נבחר בבית וגן רב לפני 25 שנה, רוב הסיכויים שזה היה רב ציוני דתי

מתן כהנא:  היום בית וגן היא שכונה חרדית לעילא ולעילא, היה רב ציוני דתי

מתן כהנא:  אותו דבר יכול לקרות גם ההפך

מתן כהנא:  לכן, אם יש רב שהוא כל כך אהוב על הקהילה שלו, הוא ייבחר בהליכה אחורה בכל מנגנון קיים

שמחה רוטמן: מתן, אני רוצה לומר שני דברים

שמחה רוטמן:  אחד, אמרתי שאני חושב שהבחירה בין המסלול שאתה מדבר עליו לבחירה של המסלול השני, אני רואה יתרונות בשני המסלולים

שמחה רוטמן:  אני חושב שיש יתרון גם בעצמאות, בכבוד, ובתפיסה שאומרת שרב הוא דמות ששזורה עמוק בתוך המסורת שלנו, בתוך התפיסה שלנו, ובמסורת ישראל רבנים לא מונו לקדנציות

מתן כהנא: באירופה היו - - -     

שמחה רוטמן: לא, לא מונו לקדנציות, למיטב ידיעתי

שמחה רוטמן:  רב מונה לכל ימי חייו, ועזוב את זה ששם הייתה גם ירושת תפקיד בדרך כלל בהרבה מקומות, שזה עבר מאב לבן

שמחה רוטמן:  יש עדיין רבנים ואנשים שאומרים: תדאג גם לזה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה קצת מרחיק לכת

מתן כהנא: קרה לי כשר

שמחה רוטמן: אני רואה את תפקיד הרב פחות בתור דמות שמוקמת על ידי החוק, אלא יותר מוכרת

טלי גוטליב: אבל גם להכרת הציבור, שהציבור נותן לה כבוד

טלי גוטליב:  יש לזה משמעות

שמחה רוטמן: אני חושב שבעיר ובמועצה אזורית וכדומה, כשהציבור הוא גדול ומגוון, והשטח וכולי, הסוגיות שאתה מעלה הן פחות

שמחה רוטמן:  יישוב שמשנה את פניו, זה דבר שעלה באחד הדיונים הקודמים

שמחה רוטמן:  אני דרשתי ואני חוזר ואומר את זה – יכול להיות שזה יהיה לפני הקריאה הראשונה, יכול להיות שזה יהיה בין הראשונה לשנייה והשלישית – אבל בלי מנגנון, בין אם זה המנגנון הזה שיתופעל על ידי נציב התלונות, או במנגנון אחר שנחשוב עליו, שיאפשר ליישוב להגיד: השתניתי, גדלתי, קטנתי, שיניתי את פניי, הפכתי מיישוב דתי-לאומי ליישוב חרדי, מיישוב חרדי ליישוב אחר, מספרדי לאשכנזי, מחסידי לליטאי, ויאפשר להעלות רב לבחירה או להחלפה – בלי מנגנון כזה אני לא שלם עם זה, ולא אעביר את זה

שמחה רוטמן:  אני יודע שיש פה אלמנט מאוד חשוב של תפקידו של רב וכבודו של הרב, שהוא חשוב מאוד

שמחה רוטמן:  מצד שני, יש סוגיה של יישוב ארץ ישראל

שמחה רוטמן:  יש יישובים שנתקעו במשך שנים רבות בגלל שהיו מאבקים וחיכוכים על הדבר הזה

שמחה רוטמן:  זה קורה ביישובים, זה קורה ביישובים קהילתיים קטנים, וזה בדרך כלל לא קורה בעיר

מתן כהנא: זה אף פעם לא קורה על עצמאות הלכתית של רב

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  זה קורה על הרבה מאוד דברים

שמחה רוטמן:  אני אומר שוב, לזה יהיה צריך לתת מענה באופן שישמור על כבודו של הרב ועל כבודה של הרבנות

שמחה רוטמן:  חייבים לתת לזה מענה

מתן כהנא: אני מכיר מעט מאוד אנשים שיש להם ביטחון תעסוקתי מוחלט, והם עובדים באותה אנרגיה לאורך כל החיים שלהם

מתן כהנא:  אתה יכול להביא שופטים, אוקיי, הבנתי

שמחה רוטמן: ראית 13 שעות – 69, 13 שעות וחצי ברצף

שמחה רוטמן:  מה אתה רוצה? כל ה-15, ואי-אפשר להגיד שזה רק שופט אחד

שמחה רוטמן:  כל ה-15

מתן כהנא: אני מכיר מעט מאוד אנשים שכל כך מסורים לעבודתם שהם יכולים כל החיים שלהם לעבוד באותה אנרגיה כשיש להם ביטחון תעסוקתי מוחלט

מתן כהנא:  אפילו רבנים

שמחה רוטמן: אני רוצה לתת ליועץ המשפטי לסיים

אלעזר שטרן: הנקודה כבר עלתה

שמחה רוטמן: חברים, אתם רוצים להגיד במשפט? מן הסתם, זה יעלה גם בהמשך

שמחה רוטמן:  סעיף 30

אלעזר שטרן: סעיף 30

אלעזר שטרן:  תקופת בחירות

אלעזר שטרן: לעניין סעיף זה, תקופת בחירות, כל אחד מאלה לפי העניין: 

אלעזר שטרן: תקופה שתחילתה ביום התשעים שלפני יום הבחירות לרשות מקומית, למועצה אזורית או לוועד היישוב, וסיומה בכינון מועצה או ועד לאחר הבחירות האמורות

שמחה רוטמן: זה סעיף שעוסק בקיומם של ההליכים בתקופת הבחירות, ובעצם הוא מייצר פה שלושה מצבים: מצב אחד, כשיש תקופת בחירות, ובעצם התהליך עוד לא התחיל בכלל

שמחה רוטמן:  מותר לפרסם הודעה על הצורך, אבל כל הפעולות האופרטיביות יחכו לאחר הבחירות

שמחה רוטמן:  יש סיטואציה שנייה, שהודעה על הצורך כבר פורסמה או מפורסמת, ואז נכנסים לתקופת בחירות והשר עוד לא מינה את הנציגים שלו לגוף הבוחר; או שאנחנו נמצאים בתקופה של 90 יום לפני בחירות מוניציפליות, והנציגים המוניציפליים או-טו-טו הולכים או נשארים, ומן הסתם, סטטיסטית יש שינוי כלשהו בהרכב המועצה או הגופים שנבחרו

שמחה רוטמן:   תהליך הבחירות לא ממשיך להתקדם באותה תקופה

שמחה רוטמן:  יש אופציה נוספת, שנתקלנו בה כמה וכמה פעמים, וסתם תקעה תהליכים ללא כל צורך, כשהגוף הבוחר כבר מונה, יודעים מי הנציגים, הכול כבר קרה ואז הכנסת החליטה על פיזורה באמצע התהליך

יהודה חשאי: אגב, זה קרה בדיוק השנה בחודש מאי

יהודה חשאי:  גמרנו את כל התהליך, והיינו בחוסר של 20 יום

שמחה רוטמן: זה המוניציפלי, ולזה אני לא נותן מענה

שמחה רוטמן:  כשהכנסת התפזרה אחרי שמינית כבר את הנציגים לאחד המקומות

שמחה רוטמן:  או שעוד לא מינית והיית בדרך למנות

מתן כהנא: כן, היינו באמצע התהליכים

שמחה רוטמן: אם מתן, לצורך העניין, היה ממנה כבר את כל הנציגים שלו, והכול כבר התפרסם, התפרסם מועד בחירות ואז הכנסת מתפזרת

שמחה רוטמן:  והרשות קיימת

מתן כהנא: יש רגע מסוים שמוגדר בחוק

שמחה רוטמן: אם עוד לא מינית את הנציגים שלך והולכים לבחירות, אני מבין

שמחה רוטמן:  אומרים: תעצור, אל תמנה עכשיו כי או-טו-טו אתה הולך

שמחה רוטמן:  איבדת את אמון הציבור

שמחה רוטמן:  אני מבין את הרציונל, ושוב, אני מעביר את הקו בדרך כלל במקומות אחרים, אבל קיבלתי עמדות של אחרים ואני לא מתווכח

שמחה רוטמן:  אבל אם כבר סגרת את הקופסה, מינית את הנציגים, מינית נציגי ציבור, התהליך עובד ובעוד יומיים יש בחירות ואז הכנסת מתפזרת, בגלל זה העיר הזאת תישאר בלי רב?      

מתן כהנא: גם היום זה לא ככה

שמחה רוטמן: זה כן ככה

שמחה רוטמן:  היום זה ככה

שמחה רוטמן:  היום זה עוצר

שמחה רוטמן:  לכן קבענו שאם השר עוד לא מינה את הנציגים שלו – בסדר; אם השר כבר מינה את הנציגים שלו והליך הבחירות התחיל, תקופת הבחירות לא עוצרת את הליך הבחירות

ארז מלול: זה לא חוק

שמחה רוטמן: זה לא חוק, אלה הנחיות יועץ

מתן כהנא: אני זוכר שכבר ידענו שיש בחירות, הממשלה נפלה

שמחה רוטמן: ידענו שיש בחירות – זה מרגע שהקמתם את הממשלה שלכם, מתן

יהודה חשאי: כל עוד לא נכנסת לתקופה של תשעים יום או שישי חודשים – כאן נאמר שגם אם נפלה הממשלה אבל הפעלת את כל התהליך והוחלט על פיזור הממשלה, אתה לא עוצר את התהליך

ארז מלול: מה יקרה אם השר מינה, נכנס לתשעים יום של בחירות והרשות עוד לא מינתה?     

שמחה רוטמן: הרשות לא רלוונטית, כי היא לא בתקופת בחירות

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, הרציונל של החוק, כפי שאמרת כרגע הוא שברגע שהושלמו נציגי הציבור כולם על דעת כולם - - -     

שמחה רוטמן: אבל הרשות לא

שמחה רוטמן:  הרשות המקומית, לא הארצית

יהודה חשאי: אני אומר לכם למה זה אותו הדבר, כי השר צריך לחתום גם על הרשות המקומית

שמחה רוטמן: לא נכון, מה פתאום? חברי המועצה מכהנים אקס-אופיציו

ארז מלול: הוא לא יכול להחליף את המועצה, אין לו שיקול דעת

יהודה חשאי: סליחה, אני מתנצל

יהודה חשאי:  אני בחוק של כהנא

יהודה חשאי:  בחוק של כהנא יש נציגי ציבור

שמחה רוטמן: אבל יכול להיווצר מצב שאתה מדבר עליו, שהם עוד לא מינו את הנציגה הנוספת שלהם בגלל ייצוג נשים, ואז קמה לך סמכות למנות, ואתה בתקופת בחירות לא מוכן לעשות את זה

שמחה רוטמן:  לדעתי זה מובן

שמחה רוטמן:  אתה רוצה להגיד משהו?     

אלעזר שטרן: כן, שתי הערות

אלעזר שטרן:  הערה אחת בדיוק על הדבר שנאמר עכשיו

אלעזר שטרן:  למרות מה שאמר אדוני היושב-ראש, אני מציע לוועדה לשקול את הנקודה הזאת

אלעזר שטרן:  בתקופה של תשעים הימים, כשהכנסת מתפזרת, יש איזשהו גירעון דמוקרטי במצב שבו שר עדיין יש לו איזושהי נגיעה להליכים

אלעזר שטרן:  לא כל הגופים כאן הם אותו הדבר, אבל בחלק מהגופים יושב מנכ"ל המשרד שהוא איש אמונו של השר, והוא יושב שם

יהודה חשאי: לא בגוף הבוחר

אלעזר שטרן: יש לשר אפשרות להשפיע והנציגים האלה, אפילו שהוא כבר מינה אותם, הם אמורים לשקף איזשהו אינטרס של השר

אלעזר שטרן:  לכן, אני מציע לוועדה לשקול מחדש את ההוראה של סעיף קטן (ג)

אלעזר שטרן:  נקודה שנייה היא מה שכתוב בסעיף קטן (א) לגבי הנושא של צורך דחוף

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה לשקול את החריג הזה, כי הנקודה של צורך דחוף יכולה להיות סוג של פתח

ארז מלול: פתח למה?     

אלעזר שטרן: פתח שמעורר שאלה

אלעזר שטרן:  ראשית, לא ברור מה זה צורך דחוף

אלעזר שטרן:  אני מזכיר שלפני מספר חודשים הוועדה תיקנה את המועד של בחירות הרבנים הראשיים, בדיוק בגלל חששות

שמחה רוטמן: זה לא אותו נושא

אלעזר שטרן: זה לא אותו נושא, נכון, אני חושב שזה קשור במובן הזה, שאנחנו יודעים שהתקופה הזאת, התקופה של בחירות, היא תקופה לחוצה

אלעזר שטרן:  המון דברים מסתובבים באוויר, המון לחצים וכולי

ארז מלול: מינו רמטכ"ל

מתן כהנא: אתה משווה רמטכ"ל לרב ראשי? נו, באמת

ארז מלול: כן, אני משווה

יהודה חשאי: אומרים להבדיל, אני מבקש

שמחה רוטמן: עזבו רמטכ"ל

שמחה רוטמן:  נתנו שטח בצפון הארץ ללבנון ולחיזבאללה

שמחה רוטמן:  זה לתקופה קצת יותר ארוכה אפילו מאש עד גיל 70

גלעד קריב: נו, תבטלו את ההסכם, חכמים גדולים

גלעד קריב:  שנייה אחרי שאתם מבטלים את הסכמי אוסלו

אלעזר שטרן: השאלה אם יש צורך כל כך דחוף, ברמה שאי-אפשר לחכות מספר חודשים - - -     

שמחה רוטמן: אבן שזרק טיפש אחד לבור, צריך המון חכמים להוציא

שמחה רוטמן:  אבן שזרקו הרבה טיפשים

גלעד קריב: אבל אתם ממשלה כל כך חכמה, ויש לכם סיעתא דשמיא

גלעד קריב:  יאללה, תבטלו, תבטלו

גלעד קריב:  חכמים גדולים

טלי גוטליב: הסכמי אוסלו שבאו עלינו לרעה

שמחה רוטמן: נו, באמת, טלי

טלי גוטליב: מה אתה אומר? אחמד טיבי - - -     

גלעד קריב: טלי, תבטלי, תבטלי כבר

גלעד קריב:  נו

גלעד קריב:  תשעה חודשים ועוד לא ביטלתם

גלעד קריב:  תבטלו, תבטלו

טלי גוטליב: גלעד, אתה יודע איך אפשר לבטל את הסכמי אוסלו? בטח, אני אלך לרשות, אני אקח את כל הנשקים שנתתם להם

גלעד קריב: בינתיים אתם מעבירים משוריינים, ומשקרים לעצמכם שלא אישרתם את זה

שמחה רוטמן: טלי וגלעד, טלי וגלעד

טלי גוטליב: עם זה אני מסכימה

טלי גוטליב:  העברת המשוריינים הייתה נוראית

גלעד קריב: אתם משקרים לעצמכם ומעלילים

טלי גוטליב: אני אומרת את זה בפה מלא

שמחה רוטמן: טלי, מה יש לך?     

טלי גוטליב: אני אומרת את זה בפה מלא

שמחה רוטמן: טלי, את רוצה לפתוח דיון על הסכמי אוסלו? זה בחוץ וביטחון

טלי גוטליב: לא, אני לא רוצה לפתוח

שמחה רוטמן: אני לא אסיג את גבולו של יולי אדלשטיין, יתהפך העולם

טלי גוטליב: תעודת עניות של היסטוריית מדינת ישראל

גלעד קריב: אני מסכים איתך

גלעד קריב:  תעודת עניות שאתם משקרים לעצמכם ולציבור, ומאמינים לשקרים של עצמכם

שמחה רוטמן: גלעד וטלי, אני אקרא אתכם לסדר

שמחה רוטמן:  דיי

גלעד קריב: אצלה זאת פעם שנייה

טלי גוטליב: תראה איזה מלשן

טלי גוטליב:  ולמלשינים אל תהי תקווה, כתוב, לידיעתך, בסידור שאולי אכפת לך ואולי לא

שמחה רוטמן: גלעד, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה כי הלשנת, ופעם שנייה כי הפרעת

טלי גוטליב: איף, איף

טלי גוטליב:  בטח היית התלמיד הזה שכל הזמן אומר ומצביע

טלי גוטליב:  אויש

טלי גוטליב:  איזה מלשן

טלי גוטליב:  סוכן כאוס

גלעד קריב: אני חושב שזה מחייב – את נציגת הנהלת בתי המשפט זרקת היום בבושת פנים על דברים הרבה פחות קיצוניים

טלי גוטליב: כן, כי היא ביישה אותנו

מתן כהנא: את יודעת שבבית הספר לטיסה, אם מישהו מלשין, מעיפים גם את זה שעשה את העבירה וגם את המלשן

שמחה רוטמן: מתן, דיי

שמחה רוטמן:  טלי, גלעד

שמחה רוטמן:  טלי, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה

שמחה רוטמן:  אתם שניכם בשנייה, ואני מקווה שתהיו שקטים

שמחה רוטמן:  אם תכריחו אותי להתנהג כאילו יש פה גן ילדים, אני אגיב בהתאם

שמחה רוטמן:  רבותיי, זה לא יעבוד ככה

שמחה רוטמן:  שוויון זה שוויון

אלעזר שטרן: אני אסיים בשני משפטים

אלעזר שטרן:  השאלה מהו צורך כל כך דחוף שאי-אפשר לחכות מספר חודשים למינוי של רב עיר או רב יישוב או רב שכונה, ואם זה לא עלול לתת מכשול בפני עיוור

איתיאל גליקסברג: אני חושב, אגב, שבכל פעם שאין רב במקום מסוים, זה צורך דחוף

איתיאל גליקסברג:  זאת התפיסה האמיתית

שמחה רוטמן: אמירה מאוד חשובה

אלעזר שטרן: שמחדדת את השאלה

גלעד קריב: קצת יותר דחוף מזה שאין פסיכולוג חינוכי ואין אחות בית ספר, ואין קצין ביקור סדיר

גלעד קריב:  רב שכונה בצפון תל אביב – זה הכי דחוף בשכונה החילונית

שמחה רוטמן: קודם כול, אני סבור, וזאת עמדה עקבית ועקרונית שלי – מי שרוצה להצטרף אליה, רשאי ומי שלא, לא

שמחה רוטמן:  אני אנסה לשכנע בה – אני סבור שאמירה כאילו יש גירעון דמוקרטי בתקופת בחירות, בניגוד לממשלה יוצאת שלא נהנית מאמון הכנסת, תקופת בחירות כשלעצמה לא מייצרת בעיניי גירעון דמוקרטי

גלעד קריב: איך אתה אומר דבר כזה? הכנסת עובדת באותה מתכונת בתקופת בחירות?     

שמחה רוטמן: היא גם לא עובדת באותה מתכונת בתקופת פגרה, ועדיין אין גירעון דמוקרטי

שמחה רוטמן:  אני סבור שנבחרי ציבור נבחרים – כך נהוג בכל מדינות העולם וכך החליטה ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, כאשר עלה הרעיון לקבוע מגבלות על תפקידיה וסמכויותיה של ממשלה בתקופת בחירות, כאשר נחקק חוק-יסוד: הממשלה, עמדתך נשמעה שם

שמחה רוטמן:  לא עמדתך האישית – אולי היית כאן, אני לא יודע – אבל העמדה שאתה מציג נשמעה שם

שמחה רוטמן:  נשמעו בעדה מומחים, היו חברי כנסת שחשבו כך

שמחה רוטמן:  היו חברי כנסת שחשבו אחרת, והתקבלה הכרעה בחקיקת חוק-יסוד: הממשלה, לדחות את העמדה הזאת

שמחה רוטמן:       אחרי שהעמדה הזאת נדחתה על ידי המחוקק או המכונן בחוק-יסוד: הממשלה, בתהליך ארוך שנים של שחיקה שנעשה על ידי יועצים משפטיים ובג"צים, נקבע שחובת הסבירות מחייבת ריסון בתקופה היוצאת, והכללים האלה הלכו והתגברו וקטנו ותפחו

שמחה רוטמן:  ברצותו מקצר וברצותו מאריך, אם אנחנו נמצאים בתקופה של לפני יום כיפור, כי הינה כחומר ביד היוצר

שמחה רוטמן:  והתוצאה של אותו כחומר ביד היוצר, או כחומר ביד היועץ, אם תרצו, קרתה שלהשאיר את מדינת ישראל בלי מפכ"ל במשך כמעט שנתיים, תוך גרימת הרס ונזק למשטרת ישראל – סבר היועץ המשפטי שלא לעשות את זה בתקופת בחירות, כבר מהשלב שבו הכריזו על הליכה לבחירות, והנזק שנגרם כתוצאה מזה למדינת ישראל היה אדיר

שמחה רוטמן:  אנחנו משלמים חלק ממחיריו עד היום

שמחה רוטמן:  לעומת זאת, למנות רמטכ"ל לפני שכהונתו של הרמטכ"ל הקודם נגמרה – זה דווקא היה מאוד דחוף בתקופת בחירות

שמחה רוטמן:       הוויכוח, במחילה, הוא לא על השאלה מה סביר ומה לא סביר לעשות בתקופת בחירות

שמחה רוטמן:  אגב, אמרתי, שאני מקווה שיום אחד יהיו לי לזה שותפים מהאופוזיציה, לקבוע בנושא כללים, אולי גם בחקיקה, לגבי מנגנונים מסוימים של אישור שירפאו את הגירעון הדמוקרטי בתקופת ממשלה יוצאת או בתקופת בחירות

שמחה רוטמן:  אבל השאלה מה קורה בתקופת בחירות, למעשה הפכה להיות מה היועץ המשפטי חושב שדחוף או לא דחוף

שמחה רוטמן:  איזה מינוי היועץ המשפטי או איזו פעולה שלטונית היועץ המשפטי מסכים שהיא דחופה, ואז היא תקרה, ואיזו פעולה שלטונית היועץ המשפטי לא מסכים שהיא דחופה, ואז היא לא תקרה

שמחה רוטמן:  לפעמים זה גם מגיע לבג"ץ, ואז בג"ץ, או שהסכים עם היועץ המשפטי או שלא

שמחה רוטמן:  אבל ברוב המקרים זה לא מגיע לבג"ץ; ברוב המקרים זה נגמר ברמה של המשרד

ארז מלול: סליחה שאני קוטע אותך

ארז מלול:  ארז קמיניץ, המשנה ליועץ המשפטי, אישר למשרד הדתות לעשות הליכים של רבני יישובים במהלך תקופת הבחירות

איגי פז: לקדם אותם, לא לעשות

שמחה רוטמן: אני לא דן בשאלה

שמחה רוטמן:  ברור לי שיש מקרים שבהם הדבר הזה יהיה דחוף

שמחה רוטמן:  היינו עכשיו בתקופה של חמש מערכות בחירות די ברצף, ובאמת נגרם נזק אדיר לשירותי הדת כתוצאה מהדבר הזה

שמחה רוטמן:  לכן, יכול להיות שלפני הבחירות הראשונות זה לא היה דחוף, אבל לפני הבחירות השניות, כשסופם לא נראה באופק ויש קורונה, ודווקא בתקופה שאנשים היו צריכים משענת רוחנית כדי לוודא שהקהילות מתפזרות, והתפקיד של רב שכונה נהיה פתאום הרבה יותר חשוב מתפקיד של רב בית כנסת כי רב בית כנסת התפזר, וכל הדברים האלה, מי שצריך להפעיל את שיקול הדעת בנושא הזה – אני מסכים שבסופו של דבר, כל גורם שבידו תיתן את שיקול הדעת, החשש הזה שהעלית, אלעזר, עולה לגביו האם הוא יפעיל את שיקול הדעת שלו בצורה טובה או לא בצורה טובה

שמחה רוטמן:  הנחת העבודה שאומרת, שאם אני לא קובע בחוק, המשמעות של זה היא שמי שיפעיל את שיקול הדעת יהיה כבוד הרב היועץ המשפטי לממשלה, או כבוד הרב היועץ המשפטי למשרד או כבוד מועצת גדולי התורה בבג"ץ – אני אומר שמי שצריך להכריע בזה היא מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  היא זאת שאמונה על צרכי הדת במדינה, והיא זאת שתחליט

גלעד קריב: היא זאת שאמונה על צרכי הדת במדינה? ממתי?     

שמחה רוטמן: על צרכי הרבנות במדינה

גלעד קריב: גם לא

גלעד קריב:  אתה מכיר את חוק - - - אתה מכיר או לא?     

שמחה רוטמן: אני חושב שמאחר והגורם הממנה הוא השר, הייתי יכול לתת את זה לשר בשיקול דעתו, בעילת הסבירות

שמחה רוטמן:  אגב, זה המצב החוקי היום

שמחה רוטמן:  ואם השר היה חושב שזה סביר לעשות את זה בתקופת בחירות, בטח עכשיו לאור תיקון החוק, אף אחד לא היה יכול להגיד לו אחרת

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה דבר נכון

שמחה רוטמן:  אבל חשבתי שמאחר ולשר יש אינטרסים שיכולים להיות מושפעים מהדברים שאתה מדבר עליהם, ולעומת זאת, מועצת הרבנות הראשית מנותקת מהם, מועצת הרבנות הראשית תהיה הגורם המחליט, ולא השר

גלעד קריב: אתה לא חושב, אדוני, שלאור ההסדר המאוד חריג לגבי משך הכהונה, צריך לצמצם את המהלך הזה בתחום הבחירות? הרי ברצותך אתה אומר שצריך להתחשב בהיבטים הייחודיים של משרת הרבנות, וברצותך, אתה מדבר איתי על עקרונות כלליים

שמחה רוטמן: אני מסכים איתך

שמחה רוטמן:  האם אתה טוען שנשיאת בית המשפט העליון בייניש, שמונתה בתקופה של ממשלה יוצאת בגלל שהיא מונתה לכל ימי חייה, ואפילו עיקרון הסניוריטי וגם נהייתה נשיאה, בגלל זה, זה היה פגום?     

גלעד קריב: אני אומר לך שמאוד יכול להיות שבמסגרת הסדרה שהיא לא בסגנון הכוחני שאתם מנסים עכשיו - - -     

שמחה רוטמן: תבואו לדבר

גלעד קריב: כן, אין ספק

גלעד קריב:  בוא לא ניכנס לזה

גלעד קריב:  חבל

שמחה רוטמן: אז חבל שנכנסת

טלי גוטליב: בואו נתקדם, נתכנס לכדי שאלה

טלי גוטליב:  דיי, מיצינו

גלעד קריב: אתה לא מזמין לדבר ולא כלום

טלי גוטליב: תמיד מזמין

טלי גוטליב:  דלתו פתוחה בפני כולם

גלעד קריב: אז את מוזמנת לנצל את הדלת הפתוחה, גברת

טלי גוטליב: גם אתה מוזמן

טלי גוטליב:  אתה תמיד אוהב לנצל את - - -     

שמחה רוטמן: תנצלו שניכם את הדלת אם תמשיכו לריב

גלעד קריב: דיי, דיי, באמת, טלי

גלעד קריב:  תחסכי ממני

טלי גוטליב: אני לא אחסוך ממך כלום

שמחה רוטמן: דיי, טלי

שמחה רוטמן:  אתם שניכם בקריאות לסדר

שמחה רוטמן:  חלאס

טלי גוטליב: אבל עבר הזמן

גלעד קריב: בצורה מוזרה הוא גם מייצר שוויון בינינו

טלי גוטליב: אל תתבאס, אין שוויון

טלי גוטליב:  מיציתי אותו היום

טלי גוטליב:  איף

שמחה רוטמן: בטח שאין שוויון, את מפריעה הרבה יותר ממנו

טלי גוטליב: נו, יאללה, תשאל

גלעד קריב: אני שם בצד את הדיון על העיקרון של הסניוריטי שכביכול יצר איזושהי - - -     

שמחה רוטמן: היא מונתה לשופטת

גלעד קריב: מאוד יכול להיות שמסגרת הסדרה שמתגבשת בהסכמה רחבה, צריך לדבר על העניין הזה

גלעד קריב:  אבל אנחנו לא מתקנים טעות בטעות

שמחה רוטמן: אני באמת אומר לך, אני לא חושב שמדובר בטעות

גלעד קריב: יש פה פרצה שצריך לחשוב עליה

גלעד קריב:  בעיקרון, אני חושב שגם את הנושא של דיני ממשלת מעבר טוב להסדיר זאת בצורה יותר ברורה

שמחה רוטמן: אני קורא לך להסדיר זאת יחד איתי

גלעד קריב: בסדר גמור

גלעד קריב:  אם העידן הוא לא עידן של כיפופי ידיים, בייחוד בתחום של בחירות ודיני ממשלה

גלעד קריב:  אני לא חסיד של מה שנעשה פה

גלעד קריב:  רוב שופטי ישראל לא מתמנים לאותו תפקיד ולאותה הכרעה למשך 35 שנה

גלעד קריב:  זה גם לטובתה של הרבנות, בסופו של דבר

שמחה רוטמן: גלעד, אני מבין את הטענה שלך

שמחה רוטמן:  אני אומר לך שבסופו של דבר, אני סמוך ובטוח שהשימוש בחריג הזה ייעשה במשורה

שמחה רוטמן:  אנחנו לא יכולים להתעלם מהמציאות שנוצרה במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  היינו בסיטואציה שאני מקווה שלא תחזור, אבל היינו בסיטואציה של בחירות תכופות, והגענו למציאות מאוד קשה

שמחה רוטמן:  החוק הזה הוא תוצאה של מציאות שבה 41 תקני רבנים עמדו ריקים כשהתחלנו את כהונת הממשלה הזאת

שמחה רוטמן:  לא מאוישים, חלקם במשך עשרות שנים

שמחה רוטמן:  הדבר הזה נובע, בין היתר, כי התהליך היה מאוד מורכב

גלעד קריב: לא בגלל זה

שמחה רוטמן: גם בגלל זה

שמחה רוטמן:  מתן כהנא, ואני אומר לך באחריות, היה מצליח ואני יכול אפילו לפרגן לו, שאני שמח מהבחירה שהוא היה מוביל לפחות בחלק מהמקומות שהוא נתקע בגלל הבחירות

מתן כהנא: אני נתתי לרשויות המקומיות לבחור את הרבנים שלהן

מתן כהנא:  שני הרבנים שמיניתי בשדרות, הרבנים הראשיים היללו ושיבחו אותם

שמחה רוטמן: לכן אמרתי, אני בטוח שאני גם הייתי שמח ומהלל

שמחה רוטמן:  בכל זאת, התהליך הזה נתקע ואגב, אצלו זה אפילו בלט עוד יותר כי הכוח שלו, לטענתו, ואני לא בטוח שאני מסכים, הכוח שלו, של הממשלה בהליך המינוי, היה עוד פחות, ועדיין תקעו לו תהליכים

מתן כהנא: מה נתקע? אף תהליך לא נתקע

שמחה רוטמן: בוודאי שנתקע

שמחה רוטמן:  התהליכים שהתחלת למנות שניים, ונתקעת

מתן כהנא: נתקעתי כי נפלה הממשלה

שמחה רוטמן: נפלה הממשלה, היו לך שלושה חודשים לסיים את התהליך

שמחה רוטמן:  למה לא מינית? כי תקופת בחירות

מתן כהנא: נכון

מתן כהנא:  ואמרנו שיש בזה היגיון

שמחה רוטמן: אם לא סיימת למנות את הנציגים שלך, בנקודת האיזון אומר: בסדר, לא תתחיל את התהליך בתקופה הזאת, אלא אם כן יש באמת צורך דחוף בציבור, שתקבע מועצת הרבנות

מתן כהנא: צורך דחוף זה קשקוש

שמחה רוטמן: אבל זה מה שקרה היום

שמחה רוטמן:  באה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב מיארה, ואמרה: יש צורך במינוי רמטכ"ל בתקופת בחירות, למרות שהכהונה שלו לא נגמרת

מתן כהנא: אתה לא תוכל לשכנע במינוי רב של עיר, שלא היה שם רב במשך עשרים שנה

שמחה רוטמן: טוב, בסדר

מתן כהנא: אני צודק או לא?     

שמחה רוטמן: אני מאוד מקווה שמאוד נחזור שלמצב של עשרים שנה שלא, אבל אני יכול להגיד לך שבעיר שבה לא עשרים שנה, אלא שבעזרת השם, מחוקק צופה פני עתיד, בכל הערים יהיו בהם רבנים מתפקדים ומכהנים, ובעיר מסוימת הרב התמנה להיות דיין בבית הדין הרבני הגדול, ייתן חצי שנה או שלושה חודשים כדי להיערך לבחירת הרב החדש, יתחילו את התהליך ואז ייכנסו לתקופת בחירות

שמחה רוטמן:  עיר שאין בה רב וצריך בה רב, במשך כמה שנים לא יהיו בה רבנים, כי התהליך נתקע

שמחה רוטמן:  ואז יבוא המוניציפלי ואז יבוא זה וזה, אז בהחלט יכול להיות - - - זה מקום שחשוב שיהיה בו רב

מתן כהנא: כל חוק שאתה מקבל, אתה מקבל אותו מאחורי מסך הבערות

איגי פז: במצב החדש, שהתחיל כבר עם התקנות של חבר הכנסת מתן כהנא, כאשר ההליך יותר פשוט ויותר מזורז, מה שראינו פעם שהליך הבחירות ארך שנה ולפעמים יותר, אני מקווה שלא נגיע למצב הזה, ואני מקווה שתקופת הבחירות לא תהיה מכשול כמו שהייתה בעבר למינוי רבנים

איגי פז:  לצד זה, אני חושב שההגדרה של תקופת בחירות – אני לא מכיר מקבילות לזה בחקיקה

איגי פז:  סעיף קטן (ב) שנוסף, עוד לא התייעצתי עם החברים אצלנו לגבי תקופת בחירות, והבקשה שלי היא לעשות איתם

טלי גוטליב: אפילו בבית משפט עליון השופטים שאלו בבג"ץ על תקופת בחירות, כפרמטר

שמחה רוטמן: אני יכול להגיד לך למה התחלתי להכניס את זה לחקיקה? אגב, לדעתי אנחנו הראשונים שעשינו את זה, בנוגע לנורבגי, להגדיר תקופת בחירות עניינית לכל דבר, מאחר וההגדרה של תקופת הבחירות, שיוצאת ממשרד המשפטים, גם עצם ההגדרה הזאת היא כחומר ביד היוצר

שמחה רוטמן:  היה אפילו מקרה שבו הכנסת עוד לא התפזרה, אבל מישהו הודיע שהוא עוזב את הקואליציה, וכבר יצאה הנחיה מהיועצת המשפטית: נכנסנו לתקופת בחירות

שמחה רוטמן:  מהבחינה הזאת, חשוב לי להגדיר את זה בחקיקה, כי גם פה ההגדרות הן כחומר ביד היוצר

שמחה רוטמן:  לכן, מה שאני לא מגדיר בחקיקה, אני מגלה לאחר מכן שאתם מחליטים להגדיר איך שבא לכם

איגי פז: אבל גם כשמגדירים, אני אומר שצריך להתייחס לכל קשת המצבים

איגי פז:  אני אומר את זה כהערה ראשונית, ואני לא בטוח שתשעים ימים הם תקופה מספיקה, במיוחד בסיטואציה שבה הכנסת מודיעה על פיזורה

איגי פז:  לפעמים המועד של הבחירות הוא יותר מתשעים ימים, ואז יוצא מצב שיש לנו חודש שהגירעון הדמוקרטי שדיבר עליו היועץ המשפטי כבר נמצא

שמחה רוטמן: רק שאני לא הסכמתי שיש גירעון דמוקרטי

איגי פז: אבל לעמדת הייעוץ המשפטי לממשלה, לפי ההנחיות - - -     

שמחה רוטמן: אבל לעמדת חוק-היסוד – אין

איגי פז: אני אומר את העמדה שלנו

שמחה רוטמן: אוקיי, אז אתם לא כפופים לחוק-יסוד: הממשלה

שמחה רוטמן:  איך זה עובד? אני מנסה להבין

שמחה רוטמן:  מה המדרג הנורמטיבי? אני חוזר לממונה על השכר

שמחה רוטמן:  מה המדרג הנורמטיבי במדינת ישראל? חוק-יסוד: הממשלה, התזה הזאת שאומרת: בואו נטיל מגבלות בגלל גירעון דמוקרטי על ממשלה יוצאת, עלתה על השולחן כאן בוועדה, ונדחתה

שמחה רוטמן:  אז חוק-היסוד אמר, המחוקק אמר, ואתה אומר שיש עמדת היועצת המשפטית לממשלה

איגי פז: היושב-ראש, אתה צריך להפריד בין סמכות לבין שימוש בסמכות

איגי פז:  הסמכות קיימת, הממשלה יכולה

שמחה רוטמן: אוקיי, תודה

שמחה רוטמן:  ומי יקבע מתי לעשות שימוש בסמכות הקיימת הזאת?     

טלי גוטליב: בעל הסמכות, ככה זה עובד

יהודה חשאי: היועמ"שית

שמחה רוטמן: היועמ"שית – אז לא, המחוקק

שמחה רוטמן:  נעים מאוד

טלי גוטליב: בעל הסמכות, מאוד פשוט

טלי גוטליב:  המחוקק קבע את בעל הסמכות ואין לו סמכות

שמחה רוטמן: יש פה מחלוקת עקרונית ואני לא מקבל את התזה שיש מדרג נורמטיבי במדינת ישראל – יועצת משפטית, חוק-יסוד, חוק רגיל ותקנות

שמחה רוטמן:  לא מקבל את זה

שמחה רוטמן:  מצטער

ארז מלול: מה אתה עונה על החודש של הבחירות, עד ה-90 יום

שמחה רוטמן: אני אומר שהתפזרות כנסת בכלל איננה מהווה גירעון דמוקרטי

שמחה רוטמן:  התפזרות כנסת בכלל

שמחה רוטמן:  לכן, בחוקים אחרים קבענו ממשלה יוצאת מרגע הבחירות

שמחה רוטמן:  מרגע הבחירות עד כינון ממשלה, יש גירעון דמוקרטי

שמחה רוטמן:  יש

שמחה רוטמן:  שם אני מסכים

שמחה רוטמן:  בתשעים יום אין גירעון דמוקרטי, למה? הסיבה היחידה שאני מגביל היא לא בגלל הגירעון הדמוקרטי, אלא בגלל הירידה בהיקף הפיקוח

שמחה רוטמן:  יש פחות פיקוח באותו זמן

שמחה רוטמן:  פיקוח פרלמנטרי הוא דבר שלוקח זמן, תשעים יום לפני בחירות יש יותר מדיי אינטרסים שיפריעו לפיקוח הפרלמנטרי

שמחה רוטמן:  לעומת זאת, מאה יום לפני בחירות – לכן זה 90 יום

שמחה רוטמן:  לכן, במקומות אחרים יש תשעים יום, ולכן גם כשהכנסת יוצאת לפגרת בחירות, זה גם לוקח זמן לפעמים אחרי הפיזור

שמחה רוטמן:  לא מייד יוצאים לפגרת בחירות, ויש איזשהו פרק זמן שבו הכנסת עובדת גם אחרי החלטה על הפיזור

איגי פז: אבל הממשלה כבר לא נהנית מאמון הכנסת

שמחה רוטמן: הממשלה נהנית מאמון הכנסת

שמחה רוטמן:  הממשלה נהנית מאמון הכנסת

שמחה רוטמן:  היא קיבלה את אמון הכנסת עד התקופה של הבחירות הבאות

טלי גוטליב: עד שתכונן ממשלה נוספת

טלי גוטליב:  ככה זה עובד

איגי פז: גם לגבי בחירות בשלטון המקומי, ותתקן אותי אם אני לא מדייק, למיטב ידיעתי, הכללים שחלים בעניין מינויים בשלטון המקומי מדברים על שישה חודשים לגבי רוב המינויים, ויש מינויים שהם בכירים, שהם אפילו תשעה חודשים

שמחה רוטמן: מי קבע את הכללים הללו?     

איגי פז: משרד הפנים

איגי פז: אני לא אומר שהכנסת לא יכולה לקבוע כללים אחרים

יהודה חשאי: לא, לא

יהודה חשאי:  הם קבעו את זה על פי הוראות יועמ"שית

יהודה חשאי:  זאת הוראת היועמ"שית

איגי פז: הבחירות לשלטון המקומי הן אחת לחמש שנים, והדברים מתחילים להתבשל ברשות המקומית כבר חצי שנה לפני כן

שמחה רוטמן: יש לי עוד שאלה, היועץ המשפטי לממשלה ממונה לקדנציה של שש שנים, נכון? הוא יכול לקבל החלטות ביום האחרון לתפקידו? למה? אין גירעון דמוקרטי? הוא מונה על ידי ממשלה שכבר הלכה לעולמה לפני שש שנים

שמחה רוטמן:  למה אין גירעון ליועץ משפטי?      

איגי פז: גם הרמטכ"ל, כל גוף

שמחה רוטמן: רמטכ"ל ממונה לשלוש שנים

איגי פז: גם רמטכ"ל יכול לקבל החלטה ביום האחרון

שמחה רוטמן: למה אין גירעון דמוקרטי? איך הגירעון הדמוקרטי עובד רק על ידי אנשים שנבחרים על ידי הציבור? רק להם יש גירעון דמוקרטי

שמחה רוטמן:  ליועץ משפטי אין גירעון דמוקרטי

שמחה רוטמן:  אין, פשוט אין

שמחה רוטמן:  לשופט אין גירעון

שמחה רוטמן:  הוא יכול לקבל החלטות לא רק עד היום האחרון לתפקידו, אלא גם שלושה חודשים אחר כך

שמחה רוטמן:  ליועץ משפטי אין גירעון במינוי שלו

שמחה רוטמן:  אני אומר לך, משיחות אישיות שלי עם חלק משרי הממשלה, אם היו שואלים את הממשלה עכשיו האם למנות את גלי בהרב מיארה ליועצת משפטית, יש לי תחושה שלא היו ממנים אותה

שמחה רוטמן:  לא יודע למה

שמחה רוטמן:  זאת תחושת הבטן שלי

שמחה רוטמן:  למה אין גירעון דמוקרטי והיא יכולה להמשיך להיות יועצת משפטית לממשלה עד יומה האחרון?     

איגי פז: אז למה קבעת תשעים ימים? נעשה שעד היום האחרון

שמחה רוטמן: אני מקבל את הצעתך

שמחה רוטמן:  עד הבחירות, בבקשה

שמחה רוטמן:  קיבלתי

ארז מלול: אני לא מקבל

שמחה רוטמן: הוא לא רוצה

שמחה רוטמן:  אתה רואה? פשרה פוליטית

שמחה רוטמן:  אני מגלה לך סוד מהחדר, בדיון בחדר אני הצגתי את העמדה היפה שהצגת עכשיו, ולכן אני מסכים איתה

שמחה רוטמן:  ארז, שותפי, רצה אפילו קצת יותר

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר, זאת הפשרה הפוליטית שהגענו אליה

טלי גוטליב: שמחה, כי אנחנו גוזרים על עצמנו גם נראות של הדברים

שמחה רוטמן: את צודקת

שמחה רוטמן:  בנוסח הראשוני שלי כתוב, ויש לזה עדויות, שאמרתי רק מיום הבחירות

שמחה רוטמן:  נכון, יהודה? תעיד

שמחה רוטמן:  תודה

יהודה חשאי: נכון

שמחה רוטמן: אני סבור שבהצעה הזאת אין היגיון

שמחה רוטמן:  אני סבור שמאחר ואנחנו גוף קולגיאלי בכנסת, אנחנו צריכים לפעמים להתפשר

שמחה רוטמן:  מה לעשות?     

טלי גוטליב: גם לגופם של הדברים, אנחנו גוזרים על עצמנו, בשונה מהיועמ"שית, אנחנו כן גוזרים על עצמנו נראות שכזאת, ולכן אנחנו קוצבים את התקופה

טלי גוטליב:  אין שום סיבה אחרת

שמחה רוטמן: אני רוצה לספר חוויה אישית, איגי

שמחה רוטמן:  הייתה תלונה במשטרה נגד משנים ליועץ המשפטי לממשלה

שמחה רוטמן:  הייתה תלונה כזאת במשטרה

שמחה רוטמן:  ביום האחרון לתפקידו של היועץ המשפטי, הוא סגר את התלונה

שמחה רוטמן:  ביום האחרון לתפקידו

שמחה רוטמן:  וזה נגד המשנים הכפופים לו, שהוא עבד איתם עכשיו שש שנים

שמחה רוטמן:  הוא לא אמר: וואלה, אני בגירעון, בוא נחכה ליועץ המשפטי הבא

שמחה רוטמן:  איכשהו, הגירעון קיים רק אצל אחרים

שמחה רוטמן:  זה לא מקובל עליי

שמחה רוטמן:  אני אומר את אמירתו פה כמחוקק

שמחה רוטמן:  זה לא מקובל עליי

יהודה חשאי: יש לי תחושה שלא שכנעת אותם

שמחה רוטמן: יכול להיות, אבל מה לעשות שאני צריך לשכנע את חבריי חברי הכנסת

טלי גוטליב: הוא צודק בכל מילה

שמחה רוטמן: מתן, רצית להגיד משהו? חסמתי אותך?     

טלי גוטליב: הוא מיצה, הוא מיצה

טלי גוטליב:  הבנו

שמחה רוטמן: מירה, בבקשה

משה סולומון: ככל שסעיף קטן (ג) נשאר, ואני מבינה שהוא נשאר, צריך להתייחס גם לאסיפה הבוחרת לפי סעיף 10, בדיוק כפי שאמר יושב-ראש הוועדה לעניין הוספת נציגות במקרה של ייצוג נשי חסר

יהודה חשאי: בכל פעם שצריך התערבות של השר, זה חל

משה סולומון: לכן, צריך להתייחס גם לסעיף 10

שמחה רוטמן: זאת באמת הזדמנות טובה לעדכן

שמחה רוטמן:  אומנם, זה משהו שדיברנו עליו בדיון הקודם, אבל זה קצת קשור גם למה שדיברת עכשיו

שמחה רוטמן:  זה קשור להליכי הבחירות וגם למשפט: נבחרו או התמנו חברי ועדת הבחירות, חברי האסיפה הבוחרת או חברי הוועדה הבוחרת

שמחה רוטמן:  אני אתייחס לזה כעת

שמחה רוטמן:  זה המשך מהדיונים הקודמים

שמחה רוטמן:       דנו בכמה סוגיות שעלו לגבי הגופים הבוחרים את הרבנים האזוריים, רבני השכונה

שמחה רוטמן:  חלק מהדברים שעלו שם נגעו בשאלה מי ייעתר, מי יהיה הגורם שייחשף למרשם הפלילי, אם אתם זוכרים

שמחה רוטמן:  חלק מהסוגיות שעלו שם היו למי נותנים קול עודף של יושב-ראש, וגם זה עורר בעיה

שמחה רוטמן:  אם נותנים את הקול העודף של היושב-ראש לנציג המשרד או לזה

שמחה רוטמן:  בקיצור, זה עורר מספר בעיות וכדי לפתור אותן וכדי לייצר מנגנון שהוא יותר שקוף ונקי בעיניי, אנחנו נפיץ את הנוסח לקראת הישיבה הבאה ולא צריך להתייחס לזה עכשיו בהרחבה

שמחה רוטמן:  אפשר בכמה מילים

שמחה רוטמן:  אני נותן לכם עדכון, ובעזרת השם, לישיבה הבאה גם יופץ נוסח

טלי גוטליב: אני גם אתייחס לזה בישיבה הבאה בהתאם לנוסח

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  מה שאנחנו הולכים לעשות, בעזרת השם, זה את כל הגופים הבוחרים שהם ועדה בוחרת, להפוך לגוף בוחר שמצביע בקלפי, ואז ממילא אין שאלה של קול עודף וכל הבעיות האלה

שמחה רוטמן:  ועדת הבחירות של הגוף הזה תהיה מבוססת על ועדת הבחירות של רבני ערים, בניכוי

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, במקום חמישה – שלושה

שמחה רוטמן:  יהיה נציג אחד של הרשות המקומית במקום שניים, והדיין, שהוא דמות שיפוטית – זה פותר לנו את הבעיה של החשיפה למרשם הפלילי כדי לא לייצר מצב שכל חברי המועצה או כל חברי ועד היישוב מכירים את המרשם הפלילי של כולם

טלי גוטליב: רק הדיין ייחשף?     

שמחה רוטמן: כן, רק הדיין

טלי גוטליב: שיהיה ברור שרק הדיין

שמחה רוטמן: ואז הם יהיו בעצם נבחרים

יוסף יצחק שלוש: בבקשה, לא לשלוח את הנוסח יום קודם

טלי גוטליב: תגיד תודה שזה לא שעה קודם, כדרכו בקודש

שמחה רוטמן: כדי לא לשלוח את הנוסח יום קודם, והיה צריך תהליכי חשיבה פנימיים גם במשרד, אמרנו שנדבר, נודיע על זה, אבל נפיץ נוסח

שמחה רוטמן:  בעזרת השם, כבר בקרוב לאחר הדיון

שמחה רוטמן:  נוסח מעודכן לקראת הדיון הבא

שמחה רוטמן:  אני אגיד למה בעיניי זה עוד יותר חשוב בהקשר לסעיף הזה, כי אחת הטענות שעולות, היא שברגע שמונו הנציגים, בין אם זה לגוף הבוחר ובין אם זה לוועדה הבוחרת, כל זמן שמצביעים באופן גלוי, השר עדיין יכול להחזיק עליהם איזשהו חוט

שמחה רוטמן:  שנייה שהם מונו והם מצביעים בקלפי – נותק הקשר

שמחה רוטמן:  גם אז אני פחות צריך עליהם את המגבלות של תקופת בחירות, במקרה שכבר מונו אנשים לגוף הבוחר

קריאה: בג"ץ קבע שאין מגבלות

אריאל מורבארי-מואב: הרבנים שייבחרו יהפכו לנבחרי ציבור בהקשר הזה?     

שמחה רוטמן: הגדרת נבחר ציבור לא מופיעה פה בחוק

שמחה רוטמן:  זאת הגדרה פרשנית של בית משפט

אריאל מורבארי-מואב: אבל מרגע שזה הופך להצבעה בקלפי - - -     

שמחה רוטמן: אני סבור שמעמדם ייחשב כנבחרים, אבל זה לא עבורי להגדיר

שמחה רוטמן:  אני לא הגדתי את זה בחוק

טלי גוטליב: אני לא בטוחה בכלל, אל תענו על זה לתוך הפרוטוקול

טלי גוטליב:  הם לא נבחרי ציבור

טלי גוטליב:  הם ממונים ולא נבחרי ציבור

אריאל מורבארי-מואב: אם יש קלפי, זה משמעותי

טלי גוטליב: הקלפי בא לפתור בעיות אחרות, וזה יותר ממונה מנבחר ציבור

שמחה רוטמן: טלי, טלי

טלי גוטליב: רגע, זה חשוב

טלי גוטליב:  הם לא נבחרי ציבור, על כל ההשלכות של היותך ממונה או נבחר ציבור

טלי גוטליב:  סליחה, השימוש בקלפי בא לפתור בעיות אחרות

שמחה רוטמן: טלי, טלי

שמחה רוטמן:  אמרתי שוב, שזאת סוגיה שהחוק לא עוסק בה

שמחה רוטמן:  יש כאלו שרצו שייכתב שמעמדו כנבחר ציבור

שמחה רוטמן:  היו הצעות כאלה קודם ואני לא ידעתי מה זה אומר, מה ההשלכות של זה, ואני עדיין לא יודע ולא מבין

שמחה רוטמן:  את השאלה לאיזה עניין הוא נחשב, ממונה, והליך הבחירה, כיצד הוא משפיע, ייאלצו בתי המשפט השונים, בהתאם למאטריה שתעמוד בפניהם, להחליט

שמחה רוטמן:  אני לא יודע מה המשמעות של ההשלכה הזאת

שמחה רוטמן:  האם לעניין העלבת עובד ציבור הוא נחשב עובד ציבור או נבחר ציבור? אני לא יודע

שמחה רוטמן:  גם לא רוצה לענות על זה

שמחה רוטמן:  זאת הרחבת חזית שאני לא יודע מה לתת לה

שמחה רוטמן:  תודה

טלי גוטליב: יותר מזה, ההגנות שחלות בחוק על נבחר ציבור - - - יש לו חסינות

שמחה רוטמן: סמכויות משלימות, אדוני היועץ המשפטי

אלעזר שטרן: 31

אלעזר שטרן:  סמכויות משלימות

אלעזר שטרן:       לא נבחרו או התמנו חברי ועדת הבחירות, חברי האסיפה הבוחרת או חברי הוועדה הבוחרת בתוך 30 ימים מיום שהשר הודיע על כך בכתב למי שחייב לבוחרם או למנותם, רשאי השר למנות את בעלי התפקידים האמורים

שמחה רוטמן: זה יתוקן בהתאם, והתיקון יהיה רוחבי

שמחה רוטמן:  יש שאלות? הערות? זאת העתקה מהתקנות הקיימות

שמחה רוטמן:  זה נועד, כמובן, למנוע סיטואציה שבאמצעות חוסר מעש, לשבש הליך בחירה

שמחה רוטמן:  זה המנגנון

שמחה רוטמן:       נעבור לסעיף 32

אלעזר שטרן: 32

אלעזר שטרן:  ביטול תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר)     תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), התשפ"ב–2022 – בטלות

אלעזר שטרן:       אני אעיר שנכון שזה לא דבר שלא נעשה בעבר

אלעזר שטרן:  זה נעשה, אבל בגדול לא מקובל כל כך כשמחוקקים לבטל תקנות

אלעזר שטרן:  שוב, אני לא אומר שאי-אפשר לעשות את זה; אפשר לעשות את זה, אבל זה לא דבר שמקובל

אלעזר שטרן:  בדרך הטבע, גם אם הסעיף הזה לא נמצא, בגלל המדרג הנורמטיבי, ברור שהוראות החוק גוברות

שמחה רוטמן: אני אגיד לך למה זה נועד מבחינתי

שמחה רוטמן:  ראשית, יכול להיות שיש נושאים שברמת החקיקה חשבנו שהם לא אמורים להיות מוסדרים או שהם מוסדרים בצורה של פרשנות, ואם הם עדיין בתוקף, יבואו אנשים ויחשבו שמה שלא הוסדר בחקיקה בצורה מפורשת, ממשיכות לחול התקנות

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים לייצר בהירות

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש מישהו שמונה לפי כלל א', ב', ג', ד' וכולי, כדי לייצר בהירות פרשנית, זה ההסדר הממצה

שמחה רוטמן:  מה שיהיה חסר בו, יהיה חסר בו

ארז מלול: אני שמח שאנחנו מתחילים עם הליך כזה

ארז מלול:  זאת הלכה מכוננת לפתור את זה

שמחה רוטמן: לא, זה לא מכונן

שמחה רוטמן:  היה את זה בכמה דברי חקיקה אחרים שמחליפים תקנות

שמחה רוטמן:  זה לא דבר מאוד נפוץ, ואני מסכים עם היועץ המשפטי, אבל אני חושב שבסיטואציה שבה הסדר חקיקתי מחליף במלואו ורוצה להחליף במלואו הסדר שמופיע בתקנות – כמובן, בידי השר לשירותי דת לייתר את הסעיף הזה אם הוא יוציא במקביל לחקיקה את ביטול התקנות

שמחה רוטמן:  הוא יכול לעשות את זה בלעדיי

יהודה חשאי: הבעיה היא שצריך אישור משרד המשפטים

שמחה רוטמן: זאת סתם פרוצדורה מיותר

שמחה רוטמן:  בבקשה, סעיף 33

שמחה רוטמן:  זה הסעיף שגלעד מאוד יאהב

אלעזר שטרן: 33

אלעזר שטרן:  תחולה

אלעזר שטרן:       הוראות חוק זה יחולו לעניין רשויות מקומיות ביהודה והשומרון

אלעזר שטרן:  לעניין זה – רשות מקומית ביהודה והשומרון, מועצה אזורית המנויה על התוספת לצו בדבר ניהול מועצות אזוריות יהודה והשומרון, מס' 783, התשל"ט–1979, ומועצה מקומית המנויה בצו בדבר ניהול מועצות מקומיות יהודה והשומרון, מס' 892, התשמ"א–1981, שבתחיקת הביטחון

אלעזר שטרן:       בגדול, אני לא יכול לומר שאין סעיפים כאלה, אבל פחות מקובל שהכנסת מחוקקת בצורה ישירה על יהודה ושומרון

אלעזר שטרן:  דרך המלך של זה היא תחיקת הביטחון, תיקון של צו אלוף

אלעזר שטרן:  אני אומר שיש היום צו אלוף בתוקף, למיטב ידיעתי, שיש בו נספח לענייני דתות בתקנון של המועצות האזוריות

אלעזר שטרן:  התקנות שהיום קובעות, בעצם יזרמו בדרך המלך דרך תחיקת הביטחון

אלעזר שטרן:  הייתי ממליץ לוועדה לעשות את זה בדרך המלך של התחיקה באזור, דרך תיקון של צו אלוף

שמחה רוטמן: זאת דרך המלך

אלעזר שטרן: הניסוח הנוכחי, בהתאם לשיחה קודמת שהייתה עם היושב-ראש, הוא ניסוח שקצת יותר מרכך את זה ולא מחיל את זה בצורה ישירה על האזור, אלא על הרשויות שבאזור

אלעזר שטרן:  זה קצת יותר מרוכך

שמחה רוטמן: אני לא אוהב את הביטוי מרוכך

שמחה רוטמן:  זה שונה

אלעזר שטרן: הייתי ממליץ לוועדה להוריד את סעיף 33 ולעשות את הדברים בדרך המלך בתחיקת הביטחון

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, רק מילה אחת מכיוון שהסעיף הזה הגיע אחרי

יהודה חשאי:  גם השר לשירותי דת וגם שר האוצר תומכים במלואם בסעיף הזה

גלעד קריב: איזו הפתעה

שמחה רוטמן: הפתעה

שמחה רוטמן:  איגי, בבקשה

איגי פז: העמדה של המחלקה למשפט בין-לאומי אצלנו, הם מתנגדים לסעיף הזה שמחיל את החוק באופן אקס-טריטוריאלי גם על האזור

איגי פז:  יש פה גם השלכות בין-לאומיות לזה, והדרך המקובלת להחיל חקיקה היא באמצעות התקנון במסגרת צווים

איגי פז:  אני מזכיר, שגם בדיון העמדה של גורמי המקצוע במשרד הביטחון הייתה כזו שהם חשבו שזו הדרך הנכונה להחיל את התיקון הזה

איגי פז:  זאת עמדתנו, ואנחנו מתנגדים לסעיף הזה כפי שהוא מנוסח היום

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  גלעד, בבקשה

גלעד קריב: גס ליבכם בהתראות שהדרגים המקצועיים, לרבות בתוך מערכת הביטחון, בתוך משרד החוץ ובתוך המל"ל משמיעים לעברכם

גלעד קריב:  זה שהיושב-ראש והמפלגה שלו, זה לא מעניין אותם – זה בסדר

גלעד קריב:  אנחנו מכירים את העמדה הקנאית, הקיצונית, הלא מתחשבת במציאות הבין-לאומית

גלעד קריב:  זה לא חדש

גלעד קריב:  אבל זה שגם אתם, תנועת ש"ס - - -     

יהודה חשאי: מה הבעיה?     

גלעד קריב: אתה לא מבין מה הבעיה?      

שמחה רוטמן: לא, בוא תסביר לנו

גלעד קריב: שמעתם היטב את מה שאומרים לכם גם במשרד המשפטים, גם הייעוץ המשפטי של מערכת הביטחון

גלעד קריב:  הדברים האלה נאמרו גם כאן בוועדה

גלעד קריב:  אמרו חד-משמעית

ארז מלול: - - -     

גלעד קריב: אתם מנסים לנרמל מציאות בעייתית מאוד מבחינת האינטרסים של מדינת ישראל, אבל פה יש לנו מחלוקת

גלעד קריב:  אתם מנסים לעשות את זה בדרך שמסכנת, שפשוט מסכנת את חיילי צה"ל ואת קציני צה"ל

גלעד קריב:  אתם לא רוצים להקשיב

גלעד קריב:  חד-משמעית, חד-משמעית

יהודה חשאי: חבר הכנסת גלעד קריב, אני רוצה להזכיר לך שיש לנו היום מועצות דתיות ביהודה ושומרון, ואנחנו ממנים רבנים והכול נעשה כדת וכדין על ידי המשרד

גלעד קריב: דרך צו אלוף, דרך דחיקת הביטחון

גלעד קריב:  אתם לא מקשיבים

גלעד קריב:  הבוז שלכם כלפי דרגי המקצוע – אני לא מדבר אליו, כי הוא הרי מצפצף על כל העניין הזה

גלעד קריב:  עם לבדד ישכון ובגויים לא יתחשב, אבל אתם פשוט לא מבינים

גלעד קריב:  במסגרת הבארטר, במסגרת הברית הלא קדושה, מה שמעניין אתכם זה מינויי הרבנים, ובדרך אתם מכשירים - - -     

יהודה חשאי: הצענו לך בארטר, לא רצית

גלעד קריב: ממש

שמחה רוטמן: תודה רבה

גלעד קריב: היתרון היחיד הוא שככל שאתם יותר קיצוניים, וזאת הדרך שלכם, בסוף אתם תיפלו עם זה

גלעד קריב:  זה מה שאתם עושים

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אני רק אציין שבנוסח המקורי הופיעה אמירה שזה יחול באזור באופן גורף

שמחה רוטמן:  קיבלתי דווקא את הביקורת הזאת, לא השאלות הבין-לאומית אלא בגלל שזאת הדרך היותר נכונה בעיניי

שמחה רוטמן:  אני לא מחיל את החוק הזה באזור; אני מחיל את החוק הזה על רשויות מקומיות באזור

שמחה רוטמן:  אחרי שהן קמות הן ישויות, הן תאגידים כשרים לכל דת ודין

שמחה רוטמן:  הן נתבעות ותובעות לרבות בבתי משפט בישראל, הן כשרות לכל זכות ולכל חובה, בהתאם לסמכויותיהן

ארז מלול: על מאחזים בלתי חוקיים זה לא חל

שמחה רוטמן: אני מחיל את זה עליהן, על הישויות הללו שנקראות רשויות ביהודה ושומרון, ולא על תחולה טריטוריאלית

שמחה רוטמן:  אינני יודע אם את הנוסח הזה הראית למשנה הבין-לאומי או את הנוסח המקורי

איגי פז: זה הגיע רק אתמול, ועוד לא הספקנו

שמחה רוטמן: שמעתי את הטענות לגבי הנוסח המקורי ולמרות שלא הסכמתי איתן, אני חושב שההצעה, כפי שקרא לזה היועץ המשפטי ריכוך – אני לא אוהב את הביטוי ריכוך – נותנת מענה לחלק מהחששות שקיימים, למרות שהיו כבר חוקים עם תחולה ישירה באזור

שמחה רוטמן:  גם זה כבר קרה, מדינת ישראל וכנסת ישראל עשתה את זה והשמיים לא נפלו ואיש לא הועמד לדין בהאג כתוצאה מהדבר הזה

שמחה רוטמן:  מדובר בהפחדות קבועות שנאמרות בכל מיני מקומות

שמחה רוטמן:  אני מחיל את זה על הרשויות

שמחה רוטמן:  ירצה האלוף להוציא צו משלים בנושא – כרצונו וזכותו, כמובן

שמחה רוטמן:  אני רוצה שההסדרים האלה יחולו, במיוחד שרוב הסעיפים הללו חלים על אזרחי מדינת ישראל בעלי זכות שווה

שמחה רוטמן:  יש להם זכות שווה שאני, כמחוקק אקבע להם את תנאי הפרישה שלהם, כשמדובר ברבנים מכהנים

שמחה רוטמן:  הזכות שלהם היא מולי, כי התחולה פה היא פרסונלית והגופים פרסונליים ולא טריטוריאליים

שמחה רוטמן:  לכן, אני גם חולק על העמדה לגופה

שמחה רוטמן:  אני לא מפחד מתחולה טריטוריאלית, אבל במקרה הזה, זאת לא תחולה טריטוריאלית כי אנחנו לא מחילים פה דין על שטח, אנחנו מחילים דין על אנשים

שמחה רוטמן:  לאנשים בניגוד לשטח, צריכה להיות אזרחות שווה

שמחה רוטמן:  זאת מדיניותה של הממשלה, ולמיטב ידיעתי מדיניותו גם של שר האוצר ושל כלל ממשלת ישראל וכך צריך להיות

איגי פז: אבל שאלתי שאלה למה לא דרך תקנות? אם אתה יכול להגיע לאותה תוצאה בדיוק, למה לא דרך התקנות? אני עדיין לא קיבלתי תשובה לשאלה הזאת

איגי פז:  יש דוגמאות אחרות שאנחנו, משרד המשפטים, תמכנו בהחלה

איגי פז:  למשל, בחוק הבחירות לרבנות הראשית, היום נציגים של רשויות מהאזור לא יכולים להשתתף בבחירות למועצת הרבנות הראשית, ואנחנו הבענו תמיכה בהצעת חוק, כי לא הייתה אפשרות דרך התקנות

שמחה רוטמן: איגי, הכול בסדר

שמחה רוטמן:  יש פה תפיסת מדיניות עקרונית

ארז מלול: אבל עשיתם את זה ואתה רואה שלא קרה כלום

שמחה רוטמן: למיטב ידיעתי, גם של הממשלה הזאת

שמחה רוטמן:  למיטב ידיעתי, כדאי שכל הממשלה תהיה באותו עמוד, אבל לצערי, אנחנו יודעים שלא כולם מצייתים למדיניות הממשלה

שמחה רוטמן:  יש תפיסה עקרונית של מדיניות הממשלה הזאת, שאומרת שאני נבחר ציבור, הצביעו עבורי, אני גם תושב האזור ספציפית, אבל גם אם לא הייתי תושב האזור

שמחה רוטמן:  ארז לא גר באזור, והצביעו עבור ארז הרבה מאוד אנשים שגרים ביהודה ושומרון

שמחה רוטמן:  כאשר יש להם מצוקה, לא הגיוני שהם יבואו לאלוף לעשות אצלו שתדלנות

שמחה רוטמן:  הגיוני שהם יבואו אליו עם המצוקה והטענות שלהם, כי הוא נבחר הציבור שלהם

שמחה רוטמן:  זאת תפיסה דמוקרטית

שמחה רוטמן:  לכן, כאשר אנחנו עוסקים באנשים ובשירותי הדת שלהם – אם הייתי מדברים עכשיו על דיני מקרקעין, יכול להיות שהייתי מקשיב לך

שמחה רוטמן:  יכול להיות שגם שם הייתה לי איזו מחלוקת, אבל את זה נשאיר בתיאוריה

שמחה רוטמן:  כאשר אנשים יבואו בטענות ויגידו לו: אתה קצבת זמן לרב, והזמן הזה לא מתאים, אני רוצה שתשנה את החוק, אני רוצה שהם ילכו לנבחר הציבור שלהם, ולא שתדלנות אצל האלוף

שמחה רוטמן:  זאת תפיסה של אזרחות שווה, ולכן, כאשר עוסקים באנשים, המגמה שלי - - -     

גלעד קריב: אזרחות שווה ניתנת לכל בני האדם שחיים באזור

גלעד קריב:  אזרחות שווה

גלעד קריב:  בבקשה, תיתן ל-350,000 פלסטינים שגרים באזור

גלעד קריב:  מדבר על אזרחות שווה

גלעד קריב:  סיסמאות

גלעד קריב:  פתאום ליברל גדול, דמוקרט

טלי גוטליב: לא, אתה, שפוגע בעקרונות מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית

טלי גוטליב:  אתה

טלי גוטליב:  שמעת, שמעת, לך, תלטף את הפלסטינים

טלי גוטליב:  אתה מוזמן

גלעד קריב: קשקשנית

טלי גוטליב: תלטף את הפלסטינים

טלי גוטליב:  תאדיר אותם

טלי גוטליב:  פצצות זמן, שיש בתוכם מחבלים וטרוריסטים

טלי גוטליב:  ממיתים אותנו

גלעד קריב: בינתיים, מי שרוצה ליצור פה מדינה דו-לאומית זאת את והחברים שלך

טלי גוטליב: אני לא יוצרת שום מדינה דו-לאומית

גלעד קריב: אנחנו רוצים היפרדות ואת רוצה מדינה דו-לאומית

טלי גוטליב: אני לא אפרד, כי האויב רוצה אותך בים

גלעד קריב: את מדברת איתי על מדינה יהודית ודמוקרטית?     

טלי גוטליב: האויב רוצה אותך בים

גלעד קריב: אם אתם רוצים את החוק הזה לקדם סיפוח, זה מה שיהיה פה

שמחה רוטמן: טלי, זה יהיה פעם שלישית

שמחה רוטמן:  דיי

טלי גוטליב: לא, רק שיובהר

שמחה רוטמן: לא, לא יובהר

שמחה רוטמן:  אני מדבר עכשיו

טלי גוטליב: למה?     

שמחה רוטמן: כי אני מדבר עכשיו

טלי גוטליב: אבל הוא פוגע בי

שמחה רוטמן: ואת קטעת אותי עשר פעמים

שמחה רוטמן:  דיי

טלי גוטליב: קטן עליך

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  בעניין של מדיניות עקרונית, אני רוצה שההסדרים שחלים על חייהם של אזרחי מדינת ישראל המתגוררים ביהודה ושומרון ייקבעו באופן דמוקרטי על ידי נבחרי הציבור שלהם בכנסת, ברשויות המקומיות ולא על ידי יועמ"ש איו"ש ולא יועמ"ש של הממשלה, לא אלוף, לא תת-אלוף ולא רב-אלוף

שמחה רוטמן:  זאת משמעות של אזרחות שווה

ארז מלול: כל מילה בסלע

שמחה רוטמן: סעיף 34

טלי גוטליב: אולי נתקדם? באמת, היום מיצינו

טלי גוטליב:  דיי

טלי גוטליב:  ולסיום סיומת

גלעד קריב: עד איזו שעה אנחנו היום?     

טלי גוטליב: שלוש וחצי גג

ארז מלול: רבע לארבע

טלי גוטליב: דיי כבר, נו

שמחה רוטמן: טלי, התחלנו מעט באיחור

טלי גוטליב: מעט באיחור – לא הייתה לנו הפסקה דקה

שמחה רוטמן: התחלנו באיחור של כמעט שעה, נסיים בסביבות ארבע

טלי גוטליב: שאף אחד לא יחשוב שלא עבדנו פה

טלי גוטליב:  עבדנו פה מאוד קשה, כי אני ורוטמן עשינו פה עבודה מאוד רצינית לטובת המתמחים בלשכת עורכי הדין

טלי גוטליב:  זה לא פחות חשוב

אלעזר שטרן: לסעיפים הבאים של התיקונים העקיפים גם צירפנו נוסח משולב, כדי שיהיה קל יותר לראות את הדברים מול העיניים

אלעזר שטרן:       34

אלעזר שטרן:  תיקון חוק מגורי רבנים

אלעזר שטרן:       בסעיף 1 לחוק מגורי רבנים –      

עיר" יבוא: "רב אזורי, רב יישוב";" 

שכונה" יבוא: "רב עיר", "רב אזורי", "רב יישוב" ו"רב שכונה" כהגדרתם בסעיף 1 לחוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבענים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), התשפ"ד–2023;" 

פסקה יבוא: (2) "רב אזורי" – שטח השיפוט של האזור; 

פסקה יבוא: (4) "רב שכונה" – תחום אותה השכונה;" 	  (4) אחרי סעיף 2 יבוא – 		2(א) ועדת חריגים –  			על אף האמור בסעיף 2, השר יקים ועדת חריגים שרשאית להתיר באופן זמני או באופן קבוע שהר יתגורר שלא במקום כהונתו

טלי גוטליב: אתה משאיר את החוק הזה, ולא מטמיע אותו בתוך חוק מגורי רבנים? לא מטמיע אותו בתוך החוק החדש? עם הפניות? רק שאני אבין

אלעזר שטרן: אני אסביר

אלעזר שטרן:  אנחנו עושים תיקון עקיף, וצירפתי את הנוסח המשולב כדי שיהיה קל יותר להבין מה משמעות התיקונים

טלי גוטליב: פה אתה מדבר על סעיף 1 לחוק מגורי רבנים

טלי גוטליב:  אתם לא כתבתם את זה בהגעה לפה

טלי גוטליב:  לא, לא, אני לא מסכימה לא לדעת על מה מדברים

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה, הלו, הלו

שמחה רוטמן:  דיי, שנייה, אני אענה לה

שמחה רוטמן:  תנו לי, בבקשה

ארז מלול: מאוד חשוב - - - מקום מגורי רבנים

טלי גוטליב: מה זה קשור? הכול חשוב לי פה

טלי גוטליב:  מה יש לכם? אתם רוצים שיגחיכו את ההליך הזה?      

שמחה רוטמן: טלי, מה קורה לך? טלי וארז, מה קורה? חלאס, אני מנסה לענות לך

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  באמת, חברים, אי-אפשר ככה

שמחה רוטמן:       חוק מגורי רבנים הוא חוק קיים

טלי גוטליב: נכון, משנת 2000

שמחה רוטמן: לא נוגעים בו, מלבד התאמות בהגדרות שצריך לעשות, ויש דבר נוסף, שעוד שנייה נגיע אליו – מנגנון שבפועל פועל כתוצאה מפסיקה וחוזר מנכ"ל, כי החוק לא הייתה בו ועדת חריגים, אבל מכוח הפסיקה יצרו לו ועדת חריגים

שמחה רוטמן:  לכן אמרנו שאם אנחנו כבר נוגעים בחוק, מתקנים ועוסקים בנושא הזה וממנים רבנים לאזורים טריטוריאליים, את המצב הקיים בנושא הזה נכניס לחקיקה כדי שזה יהיה ברור

שמחה רוטמן:  זה הכול

אלעזר שטרן: בסעיף 3, בסופו יבוא –  לרבות לעניין הרכב ועדת החריגים, כאמור בסעיף 2(א), אופן פעולתה והעילות למתן היתר לרב

שמחה רוטמן: הסברתי את הצורך בסעיף

איגי פז: ועדת חריגים זה גם לגבי רבני ערים?     

יהודה חשאי: הכול

שמחה רוטמן: היום היא פועלת לגבי כולם, נכון?     

טלי גוטליב: לא בטוח, אני לא בטוחה בזה

איגי פז: אין לגבי רבני ערים ועדת חריגים, למיטב ידיעתי

טלי גוטליב: אז תבדקו

טלי גוטליב:  אי-אפשר תשובות, פעם אחת כן נחרץ ואז לא

שמחה רוטמן: טלי, נחת

שמחה רוטמן:  אנחנו עושים עבודה יסודית על חוק

יהודה חשאי: רב עיר אחרי שנה – לא עבר, הלך הביתה

שמחה רוטמן: יהודה, למיטב הבנתי, בנושא של מגורי רבנים יש דור א' ודור ב', גם לגבי רבנים היום? או שלא היה?     

קריאה: לא, לא

שמחה רוטמן: אוקיי, אז מדובר על כך שוועדת חריגים היא לרבני התיישבות

יהודה חשאי: אין לנו בעיה סעיף 2(א) יחול על הכול, חוץ מרבני ערים

שמחה רוטמן: מאחר ואנחנו עושים הסדר, מה קורה אם רב עיר, מסיבות רפואיות, צריך לעבור לחצי שנה לעיר אחרת?     

יהודה חשאי: זה משהו אחר

שמחה רוטמן: מה אתה עושה היום?     

איגי פז: היו דברים מעולם

שמחה רוטמן: סליחה, רבותיי, אני שואל שאלה ואני מבקש תשובה פשוטה וברורה

שמחה רוטמן:  רב בצפון צריך לעבור, לא עלינו, במשך חצי שנה טיפולי כימותרפיה, חס ושלום

קריאה: היועצים המשפטיים נתנו מענה כל הזמן

שמחה רוטמן: אבל זה לא באמצעות ועדה

שמחה רוטמן:  זה מערוף על החוק

שמחה רוטמן:  אני אומר שצריכה להיות ועדת חריגים וכשמה כן היא

שמחה רוטמן:  לא להגיד שבגלל ועדת החריגים לא פעלה, אבל זה היה באישור היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת, אז היועץ המשפטי פעל כוועדת חריגים

שמחה רוטמן:  אני מעדיף שהדבר הזה יוסדר כמו שצריך, בדרך המלך

שמחה רוטמן:  זה לא הגיוני

שמחה רוטמן:  לכן, ועדת חריגים היא ועדת חריגים על כל החוק

יהודה חשאי: היא מפוקחת על ידי היועץ המשפטי של המשרד

שמחה רוטמן: נכון, נכון

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:  יחול על כולם

משה סולומון: אדוני, ביחס לרב עיר, צריך שייקבע שזה יהיה באופן זמני ולא באופן קבוע

משה סולומון:  כתוב כאן באופן זמני או באופן קבוע, אז אפשר לשנות את הנוסח כך שהשינוי לא יהיה קבוע

שמחה רוטמן: רבותיי, אני מניח שלא יקרה דבר כזה בשום פנים ואופן

שמחה רוטמן:  אי-אפשר לעשות ועדת חריגים לוועדת חריגים

שמחה רוטמן:  רבותיי, אני לא יכול לצפות בחקיקה את כל המקרים העתידיים של ועדת חריגים

שמחה רוטמן:  אני רוצה לתת לך דוגמה, וגם את תסכימי איתי שוועדת חריגים צריכה לתת מענה קבוע

שמחה רוטמן:  נניח שרב עיר, באחת מהערים באשכול הערים גוש דן, שבית הכנסת הכי גדול בה נמצא בסמוך לגבול עם עיר אחרת

שמחה רוטמן:  שם עיקר פעילותו ושם לשכת הרבנות

קריאה: יש

קריאה:  כתוב בחוק 2 קילומטרים

שמחה רוטמן: אותו רב, לא עלינו, נפגע בתאונת דרכים וצריך דירה נגישה, ואין עבורו דירה נגישה במרחק קרוב

שמחה רוטמן:  יותר קרוב לו להיות בעיר אחרת באופן קבוע

שמחה רוטמן:  הוא עכשיו בן 73 וזה יהיה עד סוף הכהונה שלו

שמחה רוטמן:  אני יכול לחשוב על עוד מקרים

שמחה רוטמן:  זאת ועדת חריגים, היא מפוקחת

ארז מלול: אם אשתו של הרב חולה, לא שהרב חולה

ארז מלול:  הרב של קריית גת

שמחה רוטמן: יידעו לתת מענה

שמחה רוטמן:  יכול להיות מצב שכן, ויכול להיות מצב שלא

שמחה רוטמן:  אם התוצאה של זה היא שאותו רב יצטרך לעזוב, ואז בכלל לא יהיה רב בעיר, ורב שבכלל לא גר בעיר יצטרך להיות מוסמך לתת שירותים – אני לא יכול להגביל שיקול דעת של ועדת חריגים

שמחה רוטמן:  יבואו, יחליטו

טלי גוטליב: אז מה אתה אומר? שיהיה גם לרב עיר? זה מה שאני אומרת

טלי גוטליב:  המנכ"ל, יהודה, צריך שתהיה ועדת חריגים לכל דבר

טלי גוטליב:  אנחנו לא יכולים לצפות

טלי גוטליב:  גם לרב עיר

טלי גוטליב:  בסדר? תבין, זה נותן לכם את היכולת - - -     

שמחה רוטמן: טלי, כשמסכימים צריך להמשיך

טלי גוטליב: לא, הוא לא הסכים

שמחה רוטמן: דיי

יוסף יצחק שלוש: סעיף 34 הוא סעיף חמור מאוד וצריך למחוק אותו, כשמכניסים את רבני ההתיישבות, רבנים אזוריים ורבני מושבים

יוסף יצחק שלוש:  ראשית, הבסיס – הגשנו עתירה לפני כשבע שנים לבית המשפט, ובית המשפט לאחר כל השיקולים שנכתבו בעתירה, הגיע לכמה הסכמות עם הרבנים, ועם ההחלטה

יוסף יצחק שלוש:  הרבנים יצטרכו לגור מכוח החלטת בית המשפט, גם אין בררה ואנחנו חייבים לגור

יוסף יצחק שלוש:  רבנים שנבחרו עד נובמבר 1999, כשלא יצא חוזר מנכ"ל, לא היו חייבים לגור, וכאלה יש עדיין עשרות

יוסף יצחק שלוש:  אי-אפשר להחיל על רב של 25 שנה לשנות היום את מקום מגוריו

שמחה רוטמן: אתה מדבר על הוראת מעבר

יוסף יצחק שלוש: לא רשום בהוראת מעבר על זה

שמחה רוטמן: אבל אנחנו לא בחלק של הוראות מעבר

טלי גוטליב: החוק יחול רק על מינויים מעתה והלאה

שמחה רוטמן: אנחנו לא בהוראות מעבר

שמחה רוטמן:  אנחנו מדברים על רבנים שימונו מכוח החוק הזה

יוסף יצחק שלוש: אני לא יודע מה זה הוראות מעבר

יוסף יצחק שלוש:  אתה אומר שזה ישתנה שם? נראה מה טוב

יוסף יצחק שלוש:  שנייה, עוד דבר

יוסף יצחק שלוש:  הוספתם עוד שתי נקודות

טלי גוטליב: תנו לו, רגע, זה בדם ליבו

יוסף יצחק שלוש: זה הנושא שבאנו בגללו

שמחה רוטמן: תחכה לסעיף של הוראות המעבר

טלי גוטליב: תן לו רגע, רוטמן

טלי גוטליב:  הרב מדבר

יוסף יצחק שלוש: עוד שני נושאים שראיתי שאכן תוקנו בצבע אדום

יהודה חשאי: בצבע אדום – הם תוקנו

טלי גוטליב: יהודה, תן לו, רגע

טלי גוטליב:  הוא מדבר

שמחה רוטמן: טלי, דיי

שמחה רוטמן:  טלי, בפעם הבאה שאת מתערבת בדיון, אני קורא אותך לסדר פעם שלישית

שמחה רוטמן:  דיי, אני לא יכול לנהל ככה את הדיון

שמחה רוטמן:  את כל הזמן מתערבת לי בניהול הדיון

טלי גוטליב: אוי, סליחה, באמת

שמחה רוטמן: הוא ידבר, הוא ישתוק, הוא עכשיו יגיד – אני לא יכול

שמחה רוטמן:  דיי

טלי גוטליב: אדוני היו"ר, דיי

טלי גוטליב:  להתקדם ולקחת אוויר

שמחה רוטמן: בבקשה, תפסיקי להפריע

טלי גוטליב: דיי, נו, מה, אני הפרעתי לך?     

שמחה רוטמן: עכשיו כן

שמחה רוטמן:  אני מנסה לשמוע אותו

שמחה רוטמן:  דיי

טלי גוטליב: לא, אתה רצית להסות אותו

טלי גוטליב:  באמת

יוסף יצחק שלוש: נושא אחד זה 2 קילומטר, שתוקן לא פה אלא במקום אחר

יוסף יצחק שלוש:  לא הספקתי לעכל את ה-2 קילומטר של רב, שיכול לגור

יוסף יצחק שלוש:  זה לא בחוק הזה אלא בחוק אחר

שמחה רוטמן: כתוב בסעיף 2 בחוק הנוכחי

אלעזר שטרן: 2(א) בחוק מגורי רבנים הקיים

אלעזר שטרן:  אנחנו לא נוגעים בזה

יהודה חשאי: הרב שלוש, תביא לכאן את קטן בפעם הבאה

יוסף יצחק שלוש: מה אני אעשה? שמו את זה אתמול ב-12 בלילה

שמחה רוטמן: בסדר, תודה

יוסף יצחק שלוש: שנייה, רק רגע

יוסף יצחק שלוש:  לא סיימתי

יוסף יצחק שלוש:  דבר שני זה הנושא של ועדת חריגים – זה מצוין, בסדר גמור

שמחה רוטמן: למה אתה לא מתחיל ואומר על זה משהו טוב, במקום לצעוק על שני דברים שלא קשורים לדיון? בבקשה

יוסף יצחק שלוש: העיקר הוא שהכניסו את הרבנים לחוק כשהוא כבר קיים מכוח החלטת בית המשפט

יוסף יצחק שלוש:  זה מיותר, כל הסעיף הזה

טלי גוטליב: חוק צריך להיות סדור

יוסף יצחק שלוש: הוא קיים לכל הרבנים העתידיים

יוסף יצחק שלוש:  בשביל מה להכניס את זה?      

טלי גוטליב: כי אתה חייב חוק סדור

טלי גוטליב:  אתה לא יכול לסמוך על פסיקה שתעשה הסדרה בחוק

שמחה רוטמן: טלי, דיי

שמחה רוטמן:  תני לו לדבר ושיסיים

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין למה את מנהלת פה דו-שיח על כל משפט

יהודה חשאי: הרב שלוש, אתה עושה נזקים ליישוב

שמחה רוטמן: יהודה, תודה

שמחה רוטמן:  תן לו לסיים, בבקשה

יוסף יצחק שלוש: אני רוצה לומר שצריך להוציא את כל הסעיף הזה לגמרי

שמחה רוטמן: אז אין ועדת חריגים

יוסף יצחק שלוש: יש ועדת חריגים

שמחה רוטמן: אבל אתה אומר להוריד את כל הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  הסעיף הזה מכניס את ועדת החריגים, אז אין ועדת חריגים בחוק

טלי גוטליב: אפשר להגיד לו משהו, בבקשה?     

שמחה רוטמן: אתה אומר שלא נכניס ועדת חריגים בחוק

יוסף יצחק שלוש: לא נכניס כלום

יוסף יצחק שלוש:  לא סעיף 34 - - -     

שמחה רוטמן: הערתך נרשמה

שמחה רוטמן:  תודה

יוסף יצחק שלוש: ההגדרה של רב, שמחוץ לרב עיר, כוללת רק - - -     

שמחה רוטמן: הערתך נרשמה, תודה רבה

טלי גוטליב: מפאת כבודך נסביר לך, שכשעושים חוק שמסדיר את הכול, צריך להתייחס ולשים בו את כל מה שמוכר בפסיקה ונקבע בפסיקה

טלי גוטליב:  לכן, אם לא נשים את הסעיף הזה, זה נקרא חסר בכוונת מכוון

שמחה רוטמן: אני לא בטוח שזה ייקרא חסר בכוונת מכוון

שמחה רוטמן:  רבותיי, תודה

יוסף יצחק שלוש: רב אזורי שחייב לגור במקום כהונתו, זה מיותר לחלוטין

שמחה רוטמן: תודה, הרב

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  הערתך נרשמה

שמחה רוטמן:  אתה אומר למחוק את הסעיף – נרשם

שמחה רוטמן:  טלי, תודה

יוסף יצחק שלוש: - - -     

יהודה חשאי: זה לא יעזור

יהודה חשאי:  אתה סתם מדבר, זה לא יעזור

שמחה רוטמן: תודה רבה

יוסף יצחק שלוש: אני לא מבין, אני רוצה להגיד עוד הערה חשובה

שמחה רוטמן: אבל אמרת שאתה רוצה להוריד את הסעיף

יוסף יצחק שלוש: בשביל זה אנחנו פה

שמחה רוטמן: אבל אמרת להוריד את הסעיף

יוסף יצחק שלוש: אתם תורידו?     

שמחה רוטמן: לא

יוסף יצחק שלוש: אז תן לי להמשיך לדבר

שמחה רוטמן: עד שתשכנע אותנו? לא יקרה

יוסף יצחק שלוש: עוד מילה אחת

יוסף יצחק שלוש:  כל הנושא של מגורים של רב אזורי במקום כהונתו, מיותר לחלוטין

יוסף יצחק שלוש:  כך קבעה הוועדה הבין-משרדית

שמחה רוטמן: למה מיותר?     

יוסף יצחק שלוש: כי רב אזורי הוא רב של שלושים יישובים

יוסף יצחק שלוש:  הוא גר פה, הוא גר שם

שמחה רוטמן: אבל הוא צריך לגור בתחום אותה מועצה

יוסף יצחק שלוש: מה העניין? אם הוא גר קרוב, לפעמים הקרבה שלו - - -     

שמחה רוטמן: אז שיפנה לוועדת חריגים

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:       מירה, בבקשה

משה סולומון: אני רוצה לוודא שאני מבינה נכון

משה סולומון:  בפסקה 3 יש את פסקה 4, רב שכונה, תחום אותה שכונה

משה סולומון:  אמרנו שהדברים האלה ייקבעו בתקנות המשך

משה סולומון:  האם צריך להסדיר איזשהו נוסח אחר?     

שמחה רוטמן: תחום אותה שכונה – אפשר להפנות לסעיף המסמיך, לתקנות

שמחה רוטמן:  תחום אותה שכונה – כפי שייקבע על פי התקנות בסעיף זה וזה

שמחה רוטמן:  גברתי, הערת הערה ניסוחית חשובה

אליעזר רונן: יש עוד נקודה חשובה

אליעזר רונן:  זה שרבני ההתיישבות  לא הוכנסו בחוק מגורי רבנים זה לא כי שכחו מהם

קריאה: הם לא היו בחוק בכלל

אליעזר רונן: לא

אליעזר רונן:  היו הרבה דיונים ובכוונה הם לא היו

יוסף יצחק שלוש: הוציאו אותם בכוונה

אליעזר רונן: זה מאוד מאוד מורכב

אליעזר רונן:  אני רוצה להסביר

שמחה רוטמן: אנחנו מבינים את זה

שמחה רוטמן:  ההסדר היום בפועל הוא שרבני ההתיישבות צריכים לגור במקום הכהונה, ויש להם ועדת חריגים

שמחה רוטמן:  זה מה שאנחנו קובעים בחוק

שמחה רוטמן:  זה הכול

שמחה רוטמן:  דיי, נגמר

שמחה רוטמן:  תודה

יוסף יצחק שלוש: זה לא פשוט לגור במקום שמשלמים 10,000 שקלים על הדירה

שמחה רוטמן: דיברנו גם על זה

יוסף יצחק שלוש: מה דיברתם? אבל לא עשיתם

יוסף יצחק שלוש:  דיברנו – אז מה אם דיברנו

יוסף יצחק שלוש:  המשכתם הלאה וקדימה

יוסף יצחק שלוש:  אי-אפשר לגור במקום שעולה 10,000 שקלים

יוסף יצחק שלוש:  אני יודע מה קורה בוועדת חריגים, אתה לא יודע

יוסף יצחק שלוש:  ועדת חריגים נותנת חריג אחד למאה, לא נותנת מציאות של פתרון

יוסף יצחק שלוש:  לכו למושבים

יוסף יצחק שלוש:  אני מכיר במרכז הארץ אחד אחרי אחד – שנייה, אתם חייבים לשמוע את הדברים

שמחה רוטמן: אנחנו שמענו את הדברים

שמחה רוטמן:  אני שואל אותך פעם אחרונה

יוסף יצחק שלוש: תשלם 10,000 שקל על מגורים של רב, ותחייב אותו לגור

יוסף יצחק שלוש:  תשלם את ועד המושב, את ועד הקהילה – אין בעיה

יוסף יצחק שלוש:  תחייב

יוסף יצחק שלוש:  אבל אתה נותן לו חובות ולא נותן זכויות

שמחה רוטמן: הרב שלוש, אתה לא ברשות דיבור

שמחה רוטמן:  אני מצטער, זה לא עובד ככה

שמחה רוטמן:  אני שואל אותך שאלה פשוטה, ושיענו לי גם נציגי משרד המשפטים, המשרד לשירותי דת

שמחה רוטמן:  תשובות, בבקשה, של כן ולא

שמחה רוטמן:  נכון להיום, האם רב יישוב צריך לגור במקום הכהונה שלו?     

יהודה חשאי: התשובה היא כן

שמחה רוטמן: האם רב מועצה אזורית צריך לגור בתחום אותה מועצה אזורית?     

יהודה חשאי: התשובה היא כן

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  כאשר יש היום בעיה כלכלית בתחום של מגורים, איך נותנים לזה מענה? באמצעות ועדת חריגים שקיימת מכוח אותה פסיקה שעליה מדובר?     

יהודה חשאי: פחות או יותר, אבל המענה החדש הוא הסיכום שלנו עם שר האוצר והממונה על השכר באוצר

יהודה חשאי:  גם אפשרות לתוספת שכר במקומות ששכר הדירה גבוה, בנוסף אפשרות לוועדת חריגים לא לגור ביישוב, וגם פתרונות אחרים שאנחנו ניתן בוועדה

יהודה חשאי:  הנושא הנוסף הוא הסכמה עם הממונה על השכר על עיסוק עבודה נוספת, כדי שאפשר יהיה לעמוד בזה

יוסף יצחק שלוש: הכול טוב ויפה

יוסף יצחק שלוש:  קודם כול, שיעברו ההחלטות הללו, ואחר כך תביאו את ההצעה הזאת לפה

שמחה רוטמן: הלו, הרב שלוש, בבקשה

שמחה רוטמן:  לא מקובלת עליי צורת ניהול הדיון הזאת

יוסף יצחק שלוש: אבל זאת המהות פה

יוסף יצחק שלוש:  זה כבר חוק, ואם לא, אני מגיש בג"ץ נגד החוק הזה

יוסף יצחק שלוש:  אני לא אתן לחוק הזה לעבור

יהודה חשאי: הרב שלוש, תגיש בג"ץ

יהודה חשאי:  הרב שלוש, תגיש בג"ץ

טלי גוטליב: רגע, נסביר לו

טלי גוטליב:  רגע, תנו להסביר לו

שמחה רוטמן: במחילה, עם כל הכבוד, אתה רוצה להגיש בג"ץ? הדלת שם

שמחה רוטמן:  החוק הזה בנוגע לחוק מגורי רבנים במקום כהונתם ולהסדר של ועדת החריגים הנוהג הוא העתק-הדבק מהמצב הקיים

שמחה רוטמן:  הוא לא מרע את המצב בכהוא זה

שמחה רוטמן:  בנוסף לכך, בחוק הזה, לא בסעיף 34 אלא בסעיף אחר, הכנסנו את המנגנון של עבודה נוספת

שמחה רוטמן:  זה כבר נכנס בחוק

שמחה רוטמן:  בנוסף זה, טיוב של המצב הקיים

שמחה רוטמן:  בחלק של מגורי רבנים, יש לנו העתק-הדבק של המצב הקיים עבור רבני ההתיישבות; בחלק של עבודה נוספת יש פה טיוב מהמצב הקיים של רבני ההתיישבות

טלי גוטליב: מהותי

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  בחלק של הסיכומים הכספיים, שהוא מחוץ לתחומי הוועדה הזאת, יש מענים נוספים שדיבר עליהם מנכ"ל המשרד לשירותי דת

שמחה רוטמן:  הכול רשום

טלי גוטליב: ותהיינה הוראות מעבר

שמחה רוטמן: אין בחוק הזה שום דבר, אפילו לא בדל של אות בסעיף 34, שמרע את מצבם של רבני ההתיישבות לעומת מצבם היום

שמחה רוטמן:  לכן, אם אתה רוצה להגיש בג"ץ או לא רוצה להגיש בג"ץ, זאת כמובן זכותך המלאה

שמחה רוטמן:  זה לא נעשה כאן בחדר, יש מקום אחר

שמחה רוטמן:  החוק הזה והסעיף הזה, בכל הנוגע למגורי רבנים במקום כהונתם, לא משנה במאומה את המצב הקיים לפי פסיקת בג"ץ – לא שזה המנחה שלי – ובית הדין לעבודה

שמחה רוטמן:  לא שזה הקו המנחה שלי, אבל זאת המציאות, מה לעשות

יוסף יצחק שלוש: אוסיף עוד הערה אחת

יוסף יצחק שלוש:  הכול טוב ויפה אם יקבלו מענה לשכר ואחרי כן, יעשו את החוק

יוסף יצחק שלוש:  לא השכר בהבטחות והחוק יעבור ולא קרה כלום

יהודה חשאי: לא מבטיח שום דבר

יהודה חשאי:  תתנהגו יפה קודם כול

אלעזר שטרן: 	35

אלעזר שטרן:  תיקון חוק שירותי הדת היהודיים

אלעזר שטרן:      	בחוק שירותי הדת היהודיים {נוסח משולב} התשל"א–1971 –      

אלעזר שטרן: (ב)  על אף האמור בסעיף קטן (א) השר יהיה רשאי בהסכמת שר האוצר לישא בהוצאות שכר ותקנים מעבר לאמור בסעיף זה, על פי אמות מידה שוויוניות שייקבעו על ידו

אלעזר שטרן:  הוראות סעיף קטן זה יחולו אף על מועצות דתיות ומועצות אזוריות וכן מועצות אזוריות ורשויות מקומיות שאין בהן מועצה דתית

אלעזר שטרן: (ב) בסעיף קטן (ג), אחרי "על רב עיר" יבוא "רב אזורי, רב יישוב או רב שכונה"

אלעזר שטרן: (ד) בסופו יבוא –  

שמחה רוטמן: גם פה יהיה תשפ"ד

אלעזר שטרן: כן, הכול ישונה, כמובן

שמחה רוטמן: הסעיף הזה נועד לתת מענה לדבר שדיברנו עליו בדיונים הקודמים, לכל שיטת התקצוב של שכרם של רבני היישובים, הרבנים האזוריים

שמחה רוטמן:  כל המנגנון הזה עובד בצורה די משונה עד היום, ובעצם מועבר באופן מלא למועצה האזורית, המועצה האזורית משלמת

שמחה רוטמן:  המתקצב והמעסיק – הסיפור שם מורכב

שמחה רוטמן:  הדבר הזה הוביל לכך שגם בנושאים של רבני ההתיישבות וגם כל מיני גורמים שמועסקים עבור מועצות דתיות, משמשים בקודש וכדומה, נוצר מצב שבהרבה מאוד מקרים הם נפלו בין הכיסאות

שמחה רוטמן:  אחת הדוגמאות שעלתה לאחרונה היא נושא המענק של 6,000 שקל שהם לא נכנסו אליו בגלל אותה שיטה משונה ועוד ועוד

שמחה רוטמן:  הדבר הזה נועד לתת לזה מענה, כך שבנושאים של שכר ותקנים, כמובן בכפוף לאותן אמות מידה שוויוניות ובכפוף לכל הכללים הרגילים, לא יקופחו אותם רבנים בגלל שיטת התקצוב המשונה הזאת, כאשר תהיה אפשרות להגדיל את שכרם, כאשר יהיו הסכמי שכר וכדומה בגלל אותה שיטת מצ'ינג

ארז מלול: איזה מצ'ינג?     

שמחה רוטמן: כל מה שהיה קודם

שמחה רוטמן:  לאפשר לחרוג מהמנגנון של 40-60 כאשר המשרד לוקח את זה על עצמו, בדומה למה שקיים גם היום, ושוב, מוסדר בצורה מאוד משונה על רבנים ועל קייסים

שמחה רוטמן:  יש כל מיני מנגנונים כאלה, ופשוט להסדיר את הנושא הזה בצורה סדורה, כחלק ממענה לטענות שעלו פה במהלך הדיונים על השתת עלויות על מועצה אזורית או על מועצה דתית, כאשר ממנים רב

שמחה רוטמן:       החלק השני עוסק בהאחדת דיני המשמעת של הרבנים

שמחה רוטמן:  לקבוע שכל הרבנים נתונים לאותו שיפוט משמעתי, ולא כמו המצב היום, שכל אחד מהם, בגלל אופן ההסדרה השונה, כל אחד מהם מוסדר

שמחה רוטמן:  זה המשמעת של הרשויות המקומיות, זה המשמעת של עובדי מדינה וזה המשמעת של זה

שמחה רוטמן:  יש רבנים, הם כולם ממונים על פי חוק זה, וגם המשמעת שלהם מוסדרת בצורה אחודה וריכוזית

אלעזר שטרן: שתי הערות, הערה אחת לעניין התקצוב

אלעזר שטרן:  אני מציע לשמוע את האנשים שמתעסקים עם זה, איגי ועוד, כל הגורמים

אלעזר שטרן:  אין לי הערה לגופו של עניין

אלעזר שטרן:       לעניין המשמעת, שתי הערות

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה לשקול שוב את ההאחדה הזאת

אלעזר שטרן:  המצב היום הוא שעל רבני ערים חל סעיף 12(א) לחוק שירותי הדת, ויש תקנות שהותקנו שמתעסקות במשמעת של רבני ערים, כשההרכב של בית הדין המשמעתי הוא הרכב של דיין ושני רבני עיר

אלעזר שטרן:  בדרך כלל, וזה גם עלה פה בוועדה כמה וכמה פעמים במהלך הדיונים, כשמדברים על דיני משמעת של רבנים, הנושא הראשון שקופץ ומתעסקים איתו הרבה זה נושא ההתבטאויות

אלעזר שטרן:  אני רוצה להזכיר שדיני המשמעת מאוד רחבים

אלעזר שטרן:  הם מתעסקים החל מדיווח שקר, נגיד, או דיווח לא נכון על שעות עבודה ועד להטרדה מינית

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, יש פה מנעד מאוד רחב של פעילויות שיכולות לבוא בכלל דיני המשמעת

אלעזר שטרן:   המצב היום הוא שעל רבני ערים חלות ההוראות שבחוק והתקנות, ועל רבני ההתיישבות, מכוח החלטת ממשלה לפי חוק שירות המדינה וכולי, חלים דיני המשמעת של עובדי המדינה

אלעזר שטרן:  בעצם, נציבות שירות המדינה, למיטב הבנתי, היא זאת שמטפלת בדיני המשמעת שלהם

אלעזר שטרן:  ברמת המומחיות, האם נכון שהגורם שיתעסק בנושא משמעת של רבנים – מבחינתי בצורה רוחבית

אלעזר שטרן:  כל הרבנים, גם רבני ערים – יהיה גורם רבני או גורם שהמומחיות שלו היא בתחום של דיני המשמעת? נכון, אני יודע ואדוני היושב-ראש, אמרת את זה כמה וכמה פעמים, המדיניות שלך היא שתפקיד של רב הוא תפקיד שונה, הוא תפקיד ייחודי וכולי

אלעזר שטרן:  נכון, ועדיין, השאלה היא האם הטיפול בדיווח לא נכון על שעות, הגורם המתאים לטפל בזה הוא דיין ושני רבני עיר, או נציבות שירות המדינה

אלעזר שטרן:  אני לא מתעלם מסוגיית ההתבטאויות וכולי

יהודה חשאי: - - - דין משמעתי

שמחה רוטמן: עשינו

שמחה רוטמן:  בדיוק על זה אנחנו מדברים

איגי פז: זה תיקון עקיף לסעיף 12(א)

שמחה רוטמן: זה לא מופיע במגורים אלא בחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], 12(א)

אלעזר שטרן: בנוסח המשולב שפורסם יש גם נוסח של חוק שירותי הדת

אלעזר שטרן:  בגלל המנעד הרחב של דיני המשמעת, השאלה מה הפורום היותר מתאים לדבר הזה

אלעזר שטרן:  הם לא נוכחים פה, אבל הייתי מציע אולי להזמין את נציבות שירות המדינה, שהיום מטפלת בנושא של רבני ההתיישבות, ולראות איך זה עובד ברמה המעשית

יהודה חשאי: האמת, הכנסנו אותם לקלפי, אז זה בכלל פותר את הבעיה, שזה מעמד אחד וכולם אותו הדבר

שמחה רוטמן: הוא אומר את זה גם על רבני ערים

יהודה חשאי: שגם רבני ערים יהיו - -  גם לנציבות? לא יקום ולא יהיה

יהודה חשאי:  אני לא רוצה אפילו לשמוע את הנציבות

שמחה רוטמן: יהודה, תן לו לדבר, בבקשה

אלעזר שטרן: נקודה נוספת זה אומנם בהמשך של הוראות המעבר, אבל נצטרך לחשוב פה על הוראות מעבר כאיזשהו פער מסוימים גם על הליכים שמתנהלים וגם עד על הפער שיש עד שיתוקנו התקנות

ארז מלול: אלעזר, הנציבות לא דנה היום ברבני ערים

ארז מלול:  מאיפה אתה מביא את זה?     

איגי פז: אני אתחיל דווקא מהנקודה השנייה ביחס לדין המשמעתי

איגי פז:  היום, כמו שאמרת, יש דין משמעתי שונה לסוגי רבנים שונים

איגי פז:  באופן עקרוני, אנחנו לא מתנגדים להאחדה של הדינים המשמעתיים לכלל הרבנים

איגי פז:  אנחנו חושבים שזה רעיון לא טוב להחיל את הדין המשמעתי שבסעיף 12(א) גם על רבנים אחרים

איגי פז:  אנחנו חושבים שהוא דין משמעתי לא טוב, וכתבנו על זה חוות דעת

איגי פז:  יש שלושה דפיציטים מרכזיים במנגנון הזה: 1

איגי פז:  בעיה של הגורם הקובל

איגי פז:  ראינו שברגע שהגורם הקובל הוא גורם פוליטי, זה פשוט לא קורה

איגי פז:  זה לא קרה בהרבה מאוד דברים

איגי פז:  עד לפני כשנה וחצי-שנתיים זה היה שר המשפטים

איגי פז:  הסמכות עברה לאחרונה לשר לשירותי דת, ובעשרות השנים האחרונות לא הוגשה אף קובלנה, כולל גם כשהיו תלונות

איגי פז:  בסופו של דבר, הגענו למקרה שבו בית משפט נתן פסק דין בעניין אחד מרבני הערים

שמחה רוטמן: כמה רבני ערים יש במדינת ישראל?      

יהודה חשאי: 80-70

שמחה רוטמן: כמה קובלנות הוגשו על ידי שר המשפטים?     

יהודה חשאי: איגי רק לא אומר לך, שיש דברים שהם פנימיים, וכן הוגשו

איגי פז: אני לא מכיר אפילו - - -     

שמחה רוטמן: הוגשו? כמה קובלנות?     

יהודה חשאי: אתמול הוגשה קובלנה

שמחה רוטמן: לא בעקבות בג"צים

יהודה חשאי: עם כל הכבוד, אדוני היושב-ראש, לא מה שחושב כל אחד שצריך להגיש קבילה – אם אנחנו הולכים לפי הנציבות

שמחה רוטמן: אין לי בעיה

שמחה רוטמן:  יהודה, אתה לא מבין את מטרת שאלתי

שמחה רוטמן:  יש לי שאלות אינפורמטיביות, בבקשה

שמחה רוטמן:  אני שואל האם הוגשו קובלנות לא רק בכפייה של בג"ץ או רק בכפייה של בג"ץ? זאת הטענה שלו

שמחה רוטמן:  מתי התעורר הצורך? יש סוגיות של התבטאויות, שעליהן יש ויכוח האם צריך להגיש או לא צריך להגיש

שמחה רוטמן:  בסדר, שמתי את זה בצד

שמחה רוטמן:  חוץ מסוגיית ההתבטאויות – מעשים פליליים, התנהגות לא כשורה, ניגודי עניינים, הטרדות מיניות – הוגשו או לא הוגשו?     

יהודה חשאי: כולל הדחת רבנים

שמחה רוטמן: הוגשו

יהודה חשאי: כולל הדחת רבנים

שמחה רוטמן: אתה יכול להגיד מספרים בערך?     

יהודה חשאי: לא, אין לי מספרים

איגי פז: קובלנות על ידי השר?     

יהודה חשאי: הוא מדבר על קבילה על ידי השר

יהודה חשאי:  יש ועדת משמעת ומועצת הרבנות טיפלה בהם

יהודה חשאי:  קבילה על ידי השר זה בעיקר בנושאים יותר פוליטיים, לא פליליים ולא כלום

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  אז מה זה ועדת המשמעת הזאת?     

יהודה חשאי: ועדה של מועצת הרבנות, שעל פי החוק בודקת בעיות של משמעת

שמחה רוטמן: אלה ועדות משמעת ברף הנמוך

שמחה רוטמן:  זה לא הדין המשמעתי

איגי פז: הרבנות הראשית, בגלל שהיא נותנת את הכשירות, היא יכולה גם - - -     

שמחה רוטמן: זאת אומרת שיש עוד אפיק משמעתי

יהודה חשאי: בוודאי

יהודה חשאי:  ועכשיו יש גם נציג

שמחה רוטמן: יש לי שאלה אחרת אליך, איגי

שמחה רוטמן:  כמה שופטים יש במדינת ישראל?     

איגי פז: ידעתי שזה יגיע מתישהו

שמחה רוטמן: כמה קובלנות הוגשו על ידי השר?     

ארז מלול: שמחה, הוא בא מוכן, ראיתי

שמחה רוטמן: כמה קובלנות הוגשו על ידי השר בעשור האחרון על שופטים מכהנים במדינת ישראל לבית הדין המשמעתי לשופטים?     

איגי פז: אני לא יודע בדיוק

איגי פז:  אני מכיר לפחות אחד

שמחה רוטמן: אני מכיר גם אחת, ואני גם יודע מה קרה שם

שמחה רוטמן:  בית הדין המשמעתי הורה להדיח אותה, ואז בג"ץ ביטל את זה

שמחה רוטמן:  אם אנחנו מעורבים על המעורבות של בג"ץ, הייתה פעם אחת והיה בית דין משמעתי בראשות שופטים

שמחה רוטמן:  אגב, שופטים? אתה רוצה להגיד לי ששופטים הם אלו שבודקים את המשמעת של שופטים? לא צריך איזה גוף אחר עם מומחיות בתחום המשמעת? הם עצמם יבדקו ככה את עצמם?     

יהודה חשאי: בטח הנציבות הסכימה לזה

שמחה רוטמן: הם לא יהיו כפופים לנציבות?      

ארז מלול: איגי, במקום שתהיה שמח שלא הוגשו קובלנות על רבנים, ותגיד כל הכבוד לרבנים, אתה אומר: למה לא הגישו?     

שמחה רוטמן: אני מבקש חוות דעת כתובה, האם ניתן במסגרת חוק רבנים לעשות תיקון עקיף לחוק-יסוד: השפיטה, ולשנות את הרכב בית הדין המשמעתי של השופטים

איגי פז: אתה רוצה שהרבנים ישפטו את השופטים?     

שמחה רוטמן: היועץ המשפטי אומר לא

שמחה רוטמן:  טוב, נצטרך לעשות את זה בהצעת חוק פרטית, אבל אפשר מטעם ועדה כי זה תיקון לחוק-יסוד

איגי פז: שהרבנים יהיו בבית הדין של השופטים והשופטים יהיו בבית הדין של הרבנים

שמחה רוטמן: אני בעד

ארז מלול: גם אני בעד

שמחה רוטמן: שהשר לשירותי דת יהיה הקובל

יהודה חשאי: על זה נהיה מוכנים לחתום

יהודה חשאי:  יש סיכוי שנוכל להסכים לזה

שמחה רוטמן: אני עונה ברצינות לא לך אלא לאלעזר, אבל אני עונה גם לך

שמחה רוטמן:  צחקנו, נהנינו, אני עונה ברצינות

שמחה רוטמן:  באחד הדיונים הקודמים היה פה מישהו שגילה סוד, שאני הייתי דיין בבית הדין המשמעתי של עורכי הדין

שמחה רוטמן:  אז דיני המשמעת מוכרים לי היטב

שמחה רוטמן:  הכלל של דיני המשמעת בגדול, למעט חריגים מאוד נדירים, הוא שהפרופסיה שופטת את עצמה

שמחה רוטמן:  כך רופאים הם בבית הדין המשמעתי לרופאים בוועדת האתיקה של הרופאים, רואי החשבון הם ברואי החשבון, עורכי דין הם בעורכי דין, שופטים הם בשופטים, דיינים הם בדיינים, עובדי מדינה הם בעובדי מדינה

שמחה רוטמן:  ותאמינו או לא, חברי כנסת בחברי כנסת

שמחה רוטמן:  הדין האתי הוא תמיד שהפרופסיה מפקחת על עצמה

איגי פז: עובדתית, יש הבדל בין גילדה מקצועית, ובזה אתה צודק

איגי פז:  כשמדברים על רופאים ועל עורכי דין, זה באמת מקובל

איגי פז:  אבל כשאנחנו מדברים על השירות הציבורי, הרציונלים קצת אחרים

איגי פז:  גם בגילדות אחרות, למשל, שמאי מקרקעין, יש גם גורם משפטן בוועדה

שמחה רוטמן: נכון, יפה, אתה צודק

שמחה רוטמן:  לכן שמנו בבית הדין המשמעתי – לא אנחנו שמנו, המחוקק שם פעם וחשב שזה הסדר טוב

שמחה רוטמן:  אני עדיין חושב שהוא נכון – שם דיין, לא שלושה רבני ערים, דיין גורם שיפוטי ושני רבני ערים

שמחה רוטמן:  נכון, אתה צודק

איגי פז: אז אתה מקדים את הנקודה השנייה שרציתי לדבר עליה, והיא הרכב הוועדה

איגי פז:  הרכב הוועדה שכולל דיין ושני רבני עיר, לדעתנו, הוא הרכב לא טוב

איגי פז:  הגענו כבר להסכמות עם המשרד לשירותי דת ופורסם תזכיר לשנות את הרכב הוועדה ולשים שם - - -     

יהודה חשאי: אני לא מכיר דבר כזה

יהודה חשאי:  2017?     

ארז מלול: יהודה, ידי במעל הזה

יהודה חשאי: זה חלק מהנזקים שאנחנו מתקנים

שמחה רוטמן: איגי, אני אומר את זה פשוט ולא רוצה להרחיב את הדיבור

שמחה רוטמן:  אנחנו במקום של תיקון עקיף ושל האחדה

שמחה רוטמן:  תעשו עבודת מטה, תפיצו תזכיר, תרצו לשנות את הרכב הגוף הקובל - - -     

איגי פז: אבל אתה מחליף פה מנגנון שהוא מנגנון טוב

איגי פז:  בטווח הארוך, הדבר הזה עלול לפגוע בסופו של דבר באמון הציבור

איגי פז:  הנציבות היום היא גורם לא תלוי

שמחה רוטמן: אני אומר לך את מדיניותי לגבי תיקון עקיף

שמחה רוטמן:  מאחר והחוק הזה מטרתו האחדה והסדרה של דרכי מינוי, הגיוני שגם האחדה והסדרה של דרכי סיום כהונה

שמחה רוטמן:  לכן אנחנו עוסקים בזה בסעיף הזה, ואם צריך תיקונים עקיפים – האחדה זה עיקרון אחד

שמחה רוטמן:  אתה טוען שהמנגנון קיים גם לגבי רבני ערים

שמחה רוטמן:  אם הייתם אומרים שלרבני ערים זה עובד פרפקט, אבל יש טעם ענייני שרבני יישובים יהיו לנציבות, ורבני ערים יהיו אחרת – אם הייתם אומרים לי שזה האירוע, הייתי פותח לדיון את השאלה האם ההאחדה רצינית

שמחה רוטמן:  אתם מסכימים שניכם, כל אחד מכיוון אחר, שגם לרבני ערים זה לא טוב

שמחה רוטמן:  מצוין

שמחה רוטמן:  אתה אומר שיש תזכיר מ-2017, הכתובת של משרד שירותי דת, אני לא יודע מהי

יהודה חשאי: כנפי נשרים 7

שמחה רוטמן: כנפי נשרים 7

שמחה רוטמן:  אפשר לשלוח לשם מכתב לגבי התזכיר מ-2017, האם מקדמים אותו או לא מקדמים אותו, ובאיזה שינוי מדיניות השר החדש לשנות את מנגנון המשמעת

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש לך טענות ודברים מצוינים

שמחה רוטמן:  רק שני דברים אכפת לי פה בחוק: 1

שמחה רוטמן:  שאותו מנגנון יחול על כולם

שמחה רוטמן:  2

שמחה רוטמן:  ככל שהוא ישתנה, גם השינויים יחולו על כולם

שמחה רוטמן:  זה מה שחשוב לי וכל השאר לא

איגי פז: אתה מרחיב פה מנגנון לא טוב

שמחה רוטמן: אני חושב שהמנגנון של הנציבות הוא לא טוב

איגי פז: ההצעה שלי היא לעשות אחת משתיים: או להגיד, בוא נעשה עכשיו כבר את התיקונים – אני חושב שאתה לא תסכים לזה

איגי פז:  ולכן, ההצעה השנייה, שגם יש לי איזושהי הרגשה שגם לה לא תסכים, אבל בכל זאת אני אציע אותה, שכרגע נמתין עם ההרחבה של המנגנון הזה, כי הוא מנגנון לא טוב

איגי פז:  וכשהמנגנון הזה יהיה מנגנון אפקטיבי ונוכל להגיד שאנחנו חושבים שהוא מנגנון טוב, ששומר על אמון הציבור מבחינת טוהר המידות - - -     

יהודה חשאי: הוא מנגנון מצוין

שמחה רוטמן: אני חושב שהוא עובד טוב

יהודה חשאי: חייבים לומר שהוא גם מנגנון מצוין, וצריך לזכור שהוספנו כאן נציג שנותן השלמה

איגי פז: אין בו סמכויות חקירה, אין בו סמכויות תביעה

שמחה רוטמן: אני מעודד אותך ואת המשרד לשירותי דת להפיץ בהקדם תזכיר שיעניק לגוף המשמעת הזה גם סמכויות חקירה

איגי פז: למה להרחיב אותו עכשיו?     

שמחה רוטמן: כי אני חושב שלתת לרבנים, בוודאי באופן הבחירה שאנחנו מתאימים להם כרגע, רבנים צריכים לעמוד לשיפוט משמעתי אחוד

שמחה רוטמן:  לא ייתכן ששני רבנים, אחד רב עיר ואחד רב מועצה אזורית, יהיו להם כללי משמעת שונים, ואנחנו יודעים שהדין הולך אחר הדיין

שמחה רוטמן:  צריך שיהיה את אותו דיין

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהדיין לא מוצלח – אני יכול להגיד לך משהו? יש עוד מנגנונים במדינה, שאני לא כל כך מבסוט מאיך שהם מתפקדים, לרבות הרכב הדיינים או השופטים שיושבים בהם

שמחה רוטמן:  ועדיין אני לא אומר שאני מחוקק, ואני לא מעביר לבית המשפט שום דבר, כי ההרכב של בית המשפט לא מוצא חן בעיניי

שמחה רוטמן:  אני כן לוקח בחשבון שיום אחד יהיה צריך לשנות את הרכב בית המשפט, יהיה צריך לשנות את ההרכב של הוועדה לבחירת שופטים, יהיה צריך לעשות הרבה דברים, אבל כל עוד זה בית המשפט שלי – זה בית המשפט שלי

שמחה רוטמן:  כרגע יכול להיות שצריך לעשות שינויים, יכול להיות שצריך הרכב, המציאות של רב עיר שיהיה נתון לשיפוט משמעתי א' ורב יישוב לשיפוט משמעתי ב' ורב שכונה לשיפוט משמעתי ג' לא טובה לי

איגי פז: אז תלך על המנגנון של הנציבות

איגי פז:  הוא מנגנון טוב, הוא עובד

ריקי שפירא רוזנברג: אדוני, אני גם רוצה להשמיע את דעתי

ריקי שפירא רוזנברג:  בקצרה מאוד

שמחה רוטמן: בבקשה

שמחה רוטמן:  אני אציג? אתם העותרים שטוענים שההרכב של הגוף הקובל לא מתאים, כי ניסיתם כמה וכמה פעמים שיוגשו קובלנות משמעתיות כנגד רבנים בגין התבטאויות שלהם ולא קיבלתם מענה, ואז הגשתם עתירה ובית המשפט הכריח את הרבנים להגיש את הקובלנה, והקובלנה הוגשה

שמחה רוטמן:  אני לא יודע מה יהיה סופה

שמחה רוטמן:  לא הוגשה בסוף

שמחה רוטמן:  טרם הוגשה

יהודה חשאי: אתמול

שמחה רוטמן: אתמול הוגשה

ריקי שפירא רוזנברג: 	כן, חשוב שזה ייאמר במסגרת הפרוטוקול בדיון על הצעת החוק הזאת

ריקי שפירא רוזנברג:  באמת, יש כאן מנגנון, כפי שנאמר, שלא עובד

ריקי שפירא רוזנברג:  למרות התבטאויות בניגוד לדין, התבטאויות שאסור לרבני עיר להתבטא בהן, התבטאויות גזעניות, התבטאויות פוגעניות בניגוד לכל דין משמעתי, ואף אחד לא עושה שום דבר בעניין הזה, ורק כאשר פונים לבג"ץ, בג"ץ צריך לתת הוראה פשוט לפעול לפי החוק, אז זה מנגנון לא טוב

ריקי שפירא רוזנברג:  לכן, אנחנו גם שבים ואומרים שאם רוצים לאחד, אז צריך להחזיר את זה לנציבות שירות המדינה שזה מנגנון יותר טוב

ריקי שפירא רוזנברג:  אבל לבוא ולהגיד שהכול טוב כי לא הוגשו תלונות? שקר

שמחה רוטמן: אני מסכים איתך מאוד שיש מנגנוני משמעת במדינת ישראל, שלא נותנים מענה כאשר נושאי משרה בכירה מתבטאים בצורה שאסור להם להתבטא

שמחה רוטמן:  לזה אני הסכמתי

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שזה המנגנון הזה

שמואל מרלין: הערה קטנה לגבי זה שלא הגישו קובלנה

שמחה רוטמן: לא, לא, הנושא מוצה

שמחה רוטמן:  מירה, יש לך מה לומר בנושא זה?     

משה סולומון: כן

משה סולומון:  אני אעיר שלו בכל זאת, לאחר חשיבה, תתקבל העמדה שצריך להעביר את הנושא של המשמעת לא לאיחוד לפי רבני ערים אלא לאיחוד לפי רבני יישובים ורבנים אזוריים, נציבות שירות המדינה לא דנה בהעסקה של עובדי הרשויות המקומיות

שמחה רוטמן: בדיוק עוד סיבה למה לא לעשות את זה

משה סולומון: זה שיקול דעתה של הוועדה ושל המחוקק

משה סולומון:  אנחנו רק מציפים את העובדה שיש רבני ערים שהם עובדי הרשויות המקומיות, לא עובדי מועצה דתית

שמחה רוטמן: וגם עובדי המועצות הדתיות לא כפופים לנציבות

ארז מלול: הם לא רבני התיישבות

משה סולומון: לא אמרתי רבני התיישבות

משה סולומון:  אמרתי רבני ערים

שמחה רוטמן: בסדר, תודה, מירה

שמחה רוטמן:  את צודקת לחלוטין

משה סולומון: במצב של כפיפות דינים, נא תשומת לב לבעיה שנציבות שירות המדינה היא לא זאת שפוסקת בדינם של עובדי רשויות מקומיות

שמחה רוטמן: את צודקת לחלוטין

שמחה רוטמן:  ולכן, עוד סיבה

שמחה רוטמן:  מאחר ויש פה ריבוי מעסיקים והנציבות לא יכולה לעסוק בעובדי מועצות דתיות או בעובדי רשויות מקומיות או בעובדי מועצות אזוריות וכולי וכולי, ואני אפילו עוד לא מדבר על יהודה ושומרון, אני צריך לעשות את זה לפי הפרופסיה ולא לפי מקום העבודה

שמחה רוטמן:  עוד סיבה למה לעשות דין משמעתי אחוד

שמחה רוטמן:  תודה, נמשיך

אלעזר שטרן: 36

אלעזר שטרן:  תיקון חוק הרבנות הראשית

אלעזר שטרן:       בחוק הרבנות הראשית בישראל, התש"ם–1980 –      

עיר" יבוא: ""חוק בחירות רבני עיר – חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), התשפ"ג–2023; 

עיר" יבוא: בסעיף 2, בפסקה (5), במקום הסיפה, החל במילים "לפי תקנות בחירות" יבוא "כרב אזורי, כרב יישוב או כרב שכונה לפי חוק בחירות רבני עיר"

עיר" יבוא: בפסקה (3), הסיפה, החל במילים "רב אזורי" – תימחק; 

עיר" יבוא: בפסקה (5), הסיפה, החל במילים "רב שכונה" – תימחק;      כל התיקונים האלה הם תיקונים טכניים של התאמות ניסוחיות גרידא

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  37

יהודה חשאי: לא, לא

יהודה חשאי:  כבוד היושב-ראש, אני רוצה להוסיף בסעיף 8 לחוק הרבנות הראשית – הגדרנו את הכל מה זה רב יישוב ומה זה רב אזורי ומה זה רב עיר

יהודה חשאי:  אני מבקש שבסעיף 7 פסקה 8, יבוא: רב, בהתאם לכל מה שכתבנו כאן בחוק הזה, הכשיר לכהן כרב בהתאם לחוק שירותי הדת היהודיים

שמחה רוטמן: לפי סעיף 2(5)

שמחה רוטמן:  זאת הפניה פנימית

יהודה חשאי: נכון

שמחה רוטמן: זאת הפניה פנימית, אפילו לא הפניה חיצונית

יהודה חשאי: בהתאם לחוק שירותי הדת היהודיים

שמחה רוטמן: לא, 2(5)

שמחה רוטמן:  שיהיה ברור למה מתכוונים

אלעזר שטרן: 37

אלעזר שטרן:  תיקון חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022), התשפ"ב–2021

אלעזר שטרן:      בסעיף 93(ב) לחוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022), התשפ"ב–2021, בפסקה (2) המובאת בו, פסקת משנה (ד) – תימחק

שמחה רוטמן: הסעיף הזה הוא השלכה ישירה של קביעת הליך הבחירה

שמחה רוטמן:  הגדרנו את הדברים האלה בעקבות הרבה מאוד אמירות שקיבלנו במלואן כמעט, לחזק

שמחה רוטמן:  הרי יש מחלוקת מסוימת לגבי רבני ערים והגוף הבוחר ואיך בדיוק מועצת הרבנות הראשית, ואני לא רוצה להחיות שוב את המחלוקת הזאת

שמחה רוטמן:  אני שם אותה בצד

שמחה רוטמן:  אבל בוודאי בכל הנוגע לרבנים אזוריים ורבני יישובים, ובעיניי גם בנוגע לרבני ערים, חיזקנו בצורה מאוד משמעותית את הרכיב הלוקלי ובחקיקה

שמחה רוטמן:  למעשה, ברבני ערים, 75% לפחות מהגוף הבוחר הם תושבי העיר ונבחרי הציבור של העיר

שמחה רוטמן:  ברבנים אזוריים – כנ"ל

שמחה רוטמן:  יש רוב בגוף הבוחר למקומיים

שמחה רוטמן:  כנ"ל ברבני יישובים

שמחה רוטמן:  ככל שאומרים שאנחנו בחקיקה מקבעים את הרכיב הלוקלי בבחירתם של בעלי התפקידים הללו, נוצר דיסוננס הרבה יותר גדול לאותה הוראת שעה, הוראת מעבר שאנחנו חיים בתוכה כרגע בחוק התוכנית הכלכלית, שאומרת שרב מקומי יכול לתת כשרות במקום אחר

שמחה רוטמן:       זאת הוראת מעבר שקיימת כרגע כאיזה place holder עד שייכנס לתוקף מה שנדחה בצו וכולי

שמחה רוטמן:  אבל זאת מציאות מאוד מאוד משונה

שמחה רוטמן:  הרי אני מסביר לתושבי קריית שמונה – אתם צריכים לשבת לבחור רב, ואני מחזק את הרכיב הלוקלי ואני דורש מהשר שיהיו שם 75% תושבים מקומיים

שמחה רוטמן:  גם הנציגים שלו, אני אומר לו: רק מקומיים, פעילים בתחום הדת בעיר וכולי

שמחה רוטמן:  שנייה וחצי אחר כך, כשהוא מקבל את המינוי של תושבי קריית שמונה, הוא נותן כשרות באילת

שמחה רוטמן:  אז בשביל מה עשיתי את זה? גם הורדנו פה את סעיף הכפיפות בדיונים, בין היתר לאור ההערות שאמרו פה

שמחה רוטמן:  אמרו שכל רב יש לו סמכות, מרא דאתרא, מקומי

שמחה רוטמן:  אנחנו לא רוצים שהוא יהיה מאה אחוזים בובה של הרבנות הראשית הארצית

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, אז למה הוא פועל מחוץ לאזור שלו?      לכן, התיקון הזה, מבחינתי הוא תיקון עקיף, אבל תיקון שנובע באופן ישיר מהליך הבחירה ומהלוקליות שחיזקנו בהליך הבחירה, ומהיעדר הכפיפות

שמחה רוטמן:  אומרים: אוקיי, יש לך עצמאות, ובשנייה שמונית על ידי תושבים מקומיים, אתה מרא דאתרא שם, אתה תפסוק שם

שמחה רוטמן:  אבל זה אומר שאני צריך לחזק אותך

שמחה רוטמן:  לא ייתכן שאתה תהיה המרא דאתרא שם, שעשיתי תהליך בחירה שלהם שאומר כמה אתה מתקשר עם השטח המקומי, ושנייה וחצי אחר כך בא רב אחר, שמונה בכלל בעיר אחרת, והוא מתערב לך בכשרות אצלך

שמחה רוטמן:  לכן, התיקון הזה הוכנס פה

שמחה רוטמן:  אני רק מציין שהתיקון הזה הוא לחוק התוכנית הכלכלית, לתיקון המתקן הזמני, כי למעשה, גם להבנתי, גם בתוכנית של מתן כהנא לעתיד זה לא היה אמור להישאר

שמחה רוטמן:  בוודאי שאת הדבר הזה אנחנו רוצים להוריד

אלעזר שטרן: קודם כול, הערה טכנית

אלעזר שטרן:  זה בעצם קשור לחוק איסור הונאה בכשרות, ויש צורך בתיקוני התאמות נוספים לחוק איסור הונאה בכשרות ברמה הניסוחית

אלעזר שטרן:       לעניין התיקון המהותי, שתי הערות

אלעזר שטרן:  יש פה בעצם שינוי מדיניות, ושינוי המדיניות הזה מעורר כמה פעולות מעשיות

אלעזר שטרן:  קודם כול, זה מעורר שאלה מה קורה במקומות שבהם אין רבני ערים או אין רבני יישוב

שמחה רוטמן: לזה יש מענה בחוק

אלעזר שטרן: רב ממקום אחד - - -     

שמחה רוטמן: זה מוסמך לרבנות

שמחה רוטמן:  את זה לא הורדנו

שמחה רוטמן:  אם הרבנות הראשית מסמיכה רב לתת במקום שבו אין רב מכהן – זה קיים

שמחה רוטמן:  זה נשאר בחוק

ארז מלול: באופן זמני

אלעזר שטרן: נקודה שנייה, צריך לראות מה עושים, ויכול להיות שגם פה צריך הוראת מעבר עם אנשים שכבר הסתמכו על זה

שמחה רוטמן: אנשים שיש להם היום תעודה מכוח הדבר הזה

אלעזר שטרן: כן

יהודה חשאי: שלושה חודשים

אלעזר שטרן: לא יודע

אלעזר שטרן:  צריך לתת איזשהו מענה

יהודה חשאי: 90 יום זה זמן סביר

שמחה רוטמן: ניתן לזה מענה בתחולה או בין שנייה לשלישית

יהודה חשאי: זמן סביר שלושה חודשים, 90 יום

שמחה רוטמן: ניתן לזה מענה בתחולה

שמחה רוטמן:  כניסת הסעיף הזה תהיה 90 יום אחרי תחילת כניסת החוק לתוקף

ארז מלול: למה לא עכשיו?      

שמחה רוטמן: יכול להיות שנעשה את זה עכשיו, אם נגיע להסכמות עכשיו

שמחה רוטמן:  תחולתו של הסעיף הזה תהיה 90 יום לאחר כניסת החוק לתוקף

שמחה רוטמן:  עמיחי, בבקשה

עמיחי פילבר: בסעיף הזה אני מדבר גם בכובע של מנהל תחום כשרות לשעבר

עמיחי פילבר:  אני חושב שהסעיף הזה היה מלכתחילה סעיף רע מאוד, ואני רוצה לברך על המחיקה שלו

עמיחי פילבר:  אני רוצה להעיר עוד שתי הערות בעניין הזה

עמיחי פילבר:  קודם כול, הערת השעה הזאת סותרת לחלוטין כביכול את כל התיקון הגדול שנעשה לחוק, כי התיקון הגדול שנעשה לחוק אומר שבעצם רבנים לא יוכלו בכלל לתת, וכהוראת שעה, ייתנו להם לתת בכל הארץ

עמיחי פילבר:  מבחינת המהות של הכשרות, הסעיף הזה פגע מאוד בכשרות כי אם רב במקום מסוים נותן בעוד שלושה-ארבעה-חמישה מקומות נוספים בארץ, שהם לא אותו מקום, אין לו שום אפשרות לפקח על זה

עמיחי פילבר:  גם מבחינת מינהל ציבורי יש פה פגיעה, כי לא יכול להיות שרשות מקומית מסוימת תשתמש במשאבים שלה לתת במקום אחר

עמיחי פילבר:  יש גם חוזר מנכ"ל שמבהיר איך אפשר לתת את זה, וכל מי שנותן היום כשרות לפי מקום, פועל בניגוד להוראות חוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן: תודה רבה

יוסף יצחק שלוש: אני רוצה לומר מילה נוספת

יוסף יצחק שלוש:  היה כתוב קודם: תקנות שירותי הדת – בטלות

יוסף יצחק שלוש:  רב יישוב - - -     

שמחה רוטמן: רב יישוב לא ממונה מכוח תקנות שירותי הדת

יוסף יצחק שלוש: בסדר, אבל אני רוצה להבין האם יש מענה לרב יישוב שלא ייתן כשרות במקומו?      

שמחה רוטמן: זה לא קשור, זה לא שם

שמחה רוטמן:  זה לא בתקנות שירותי הדת

יוסף יצחק שלוש: מה היה כשמתן כהנא עשה את החוק?     

שמחה רוטמן: זה בחוק התוכנית הכלכלית, ושם כתוב שרבנים יכולים לתת כשרות בתחום שלהם, הוסיפו שם סעיף שחל כרגע בהוראת שעה כזאת, ולך תדע עד מתי היא תהיה בהתאם לתקנות, שאפשר לתת גם מחוץ לאזור

יוסף יצחק שלוש: יפה, אז לא בתקנות

יוסף יצחק שלוש:  רב מושב יוכל לתת - - -     

שמחה רוטמן: אני מוריד את הסעיף של מחוץ לאזור

שמחה רוטמן:  אני לא נוגע בסעיפים אחרים

יוסף יצחק שלוש: אז רב מושב יוכל לתת במקומו

שמחה רוטמן: לא נוגע בסעיפים אחרים

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אתה רצית להגיד מילה?     

איתמר בן גביר: כן

איתמר בן גביר:  אני מארגון כושרות

איתמר בן גביר:  אני מדבר על התוכנית הכלכלית והתעסקנו בחוק הזה הרבה

איתמר בן גביר:  הסעיף הזה קטן ומשנה דרמטית את רמת הכשרות

שמחה רוטמן: משנה לטובה או לרעה? 

איתמר בן גביר: לטובה

איתמר בן גביר:  ראינו לאורך כל התקופה שהוראת השעה הזאת עובדת

איתמר בן גביר:  בדרך כלל, הרבנויות הגדולות לא משתמשות בזה, אלא משתמשים בזה כל מיני גורמים שאין להם שום קשר לכשרות ונותנים כשרות

איתמר בן גביר:  מקום אחד עובר על נהלי הכשרות, ויכול לעבור לרבנות אחרת בלי שום בקרה, בלי שום רגולציה

איתמר בן גביר:  זאת בשורה גדולה וזאת תוספת חשובה מאוד ואני מברך על זה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  אני מזכיר לפרוטוקול שבעניין הצעת החוק הזאת הוגשה חוות דעת תקציבית בכתב מטעם משרד האוצר

יהודה חשאי: זה לא תקציבי

אלעזר שטרן: השאלה אם זאת הצעת חוק תקציבית צריכה 50 חברי כנסת או לא, וברגע שיש תמיכת ממשלה, לא צריך

אלעזר שטרן:  יש שאלה אחרת האם יש עלות תקציבית להצעת החוק

שמחה רוטמן: שם עשו ניתוח של מספר התקנים

אלעזר שטרן: לפי סעיף 93 לתקנון הכנסת, הוועדה, גם בהכנה לקריאה ראשונה, חייבת לברר את הדבר זה

אלעזר שטרן:  זה בורר על ידי זה שמשרד האוצר הביא לשולחן הוועדה ניתוח של הדברים

אלעזר שטרן:  ככל שאני הבנתי ממה שעולה משם, העלות התקציבית – שוב, זאת לא הצעת חוק תקציבית – היא 40 מיליון שקלים

יהודה חשאי: התשובה היא שלילית, זה לא נכון

אלעזר שטרן: זאת חוות הדעת שהאוצר הניח בפנינו

שמחה רוטמן: יהודה, אני רק מציין שגם חוות הדעת הזאת דיברה על כך שאם יאוישו תקנים וכולי, וכללה בתוכה גם את רבני השכונות, שבשלב הזה ירדו לתקנות

שמחה רוטמן:  היא מאוד תיאורטית

יהודה חשאי: זה אם, ואם נקבל תקציבים מהמדינה

יהודה חשאי:  אין כאן עלות, כי אין אפשרות למנות אם אין לי תקציב מהמדינה

יהודה חשאי:  זאת עלות תיאורטית

שמחה רוטמן: בסדר גמור, הדברים נאמרו

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאחד מחברי הכנסת יבקש חישוב תקציבי מחדש לאור השינויים שנעשו

עומר רחמים: אני יועץ שר האוצר

עומר רחמים:  לאור השינויים שנעשו בנוסח שנשלח לחברי הוועדה אתמול בערב, אנחנו נעשה במשרד האוצר בחינה מחודשת של כל העלות התקציבית של הדבר הזה

עומר רחמים:  ככל שיהיה צורך, יועמד מקור

שמחה רוטמן: זה לא עניין המקור

שמחה רוטמן:  תוגש חוות דעת חדשה

אלעזר שטרן: אתם צריכים להגיש חוות דעת חדשה של הניתוח שלכם

עומר רחמים: אני מתקדם עוד שלב

עומר רחמים:  בוודאי נשקף פה בוועדה את העלות התקציבית, ויועמד מקור

שמחה רוטמן: יישר כוח

שמחה רוטמן:  יכול להיות שנבקש במקביל מהממ"מ, כמו שאנחנו לפעמים נוהגים לעשות חוות דעת נוספות

שמחה רוטמן:  תודה רבה, עומר

שמחה רוטמן:       האמת היא שאנחנו צריכים לסיים ובדיוק הגענו לחלק המעניין של הוראות המעבר

שמחה רוטמן:  התחלנו קצת באיחור, נמשוך עוד קצת, נתחיל לפחות, ונדבר על הוראות המעבר

משה סולומון: אדוני, כדי לסכם את הנקודה הקודמת, לא יתקיים דיון בסוגיה התקציבית? אנחנו נקבל רק חוות דעת מתוקנת? הרי אדוני דיבר על כך שדיון תקציבי יתקיים

יהודה חשאי: בין קריאה ראשונה לשנייה ושלישית

שמחה רוטמן: יתקיים, אבל אני חושב שטוב יהיה לו שהוא יתקיים לפחות על בסיס הנתונים, כי הוכנסו המון שינויים גם לשאלת התקציב, גם לחלוקתו בין הרשויות המקומיות

שמחה רוטמן:  הוכנסו כבר תוך כדי הליך, ומאחר וצפיתי שזה מה שיקרה, אמרתי שאני לא רוצה לנהל את הדיון התקציבי בהתחלה

שמחה רוטמן:  אני חושב שהזמן לנהל אותו יהיה בין הראשונה לשנייה והשלישית, כי אז נדע בדיוק גם על כמה אנחנו מדברים ,וגם מה החלוקות השונות שם

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, אני חייב לסיים

יהודה חשאי:  אני מציע שנקרא את זה, אני אשאיר רק הערה אחת שאנחנו רוצים להעביר לגבי גיל הפרישה של הרבנים

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אנחנו נקריא ונתחיל קצת

שמחה רוטמן:  לא נמשיך יותר מעשר דקות-רבע שעה, כי התחלנו קצת באיחור בגלל שהדיונים הקודמים התמשכו

אלעזר שטרן: 38

אלעזר שטרן:  הוראות מעבר

אלעזר שטרן:       	)א) מי שנבחר לרב עיר כדין קודם כניסתו של חוק זה לתוקף (להלן – המועד הקובע) דינו כרב עיר שנבחר לפי חוק זה, והוראות חוק זה יחולו עליו     (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), רב עיר שמכהן ערב המועד הקובע –     

יהודה חשאי: כאן אני רוצה להוסיף פסקה אחרי סעיף (ב), יבוא סעיף (1) ויהיה כתוב: והוא כיהן ערב תחילתן של תקנות 1974

שמחה רוטמן: להוסיף את ההסדר עבור מי שהיה קודם, מ-1974

יהודה חשאי: כן, נבחר לפי 1974

יהודה חשאי:  כהונתו תיפסק בהגיעו לגיל 80, ואולם, מועצת הרבנות הראשית לבקשת השר, רשאית להאריך את כהונתו עד לבחירת רב עיר חדש לפי סעיף 8(א)(2) ולתקופה שלא תעלה על חמש שנים במצטבר

יהודה חשאי:  כלומר, בהתחלה זה לחמש שנים, אבל היא יכולה להאריך לו לעוד שנה, לעוד שנתיים ולעוד שלוש, עד חמש שנים, עד גיל 85

יהודה חשאי:  מדובר באלה שנבחרו לכהן לכל החיים

שמחה רוטמן: מה ההסדר שהיה בעניין הזה בתקנות של כהנא?     

איגי פז: לפני התקנות של מתן כהנא - - -     

יוסף יצחק שלוש: זה אומר שמפטרים כעשרה רבנים מחר

יוסף יצחק שלוש:  הוא אומר שעד 85

איגי פז: אני אעשה סדר

איגי פז:  לפני התקנות של מתן כהנא המצב היה כזה: רבנים דור א', שנבחרו לפני שנת 1974, כהונתם לא נקצבה עד סוף החיים

איגי פז:  בין 1974 לבין 2007, גיל הפרישה היה 75 פלוס 5, כלומר עד גיל 80

איגי פז:  מתן כהנא תיקן את זה ואמר שכל אותם רבנים דור א', כהונתם תיפסק בגיל 80 או עד שנה ממועד – הוא נתן להם שנה להתארגנות

איגי פז:  לא להגיד שמיום שעוברות התקנות, אתה הולך הביתה מהיום למחר, אלא יש לך שנה להתארגנות

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  אז אנחנו אומרים שהאנשים הללו אפשר יהיה להאריך להם עד 85

יהודה כהן: צריך להדגיש שזה בעקבות עתירה לבג"ץ

יהודה כהן:  בג"ץ עשה הוראת שעה עד לתיקון החוק

יהודה חשאי: כל הרבנים האלה מכהנים עדיין עד היום מכוח פשרה שהגענו אליו עם בג"ץ בנושא הזה, בהוראת שעה

יהודה חשאי:  היא הוארכה כמדומני עד 15 באוקטובר

יהודה חשאי:  כרגע היא נמצאת בהערות לציבור, עד 15 במרץ 2024

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אלה אנשים שבלי שאנחנו מחוקקים או מתקנים את החוק הזה, ובלי שאתם מתקינים תקנות, הם עד 81

שמחה רוטמן:  אנחנו אומרים להם שאפשר יהיה עד 85, בכפוף לשיקול דעת נקודתי ועד לבחירת רב עיר חדש

שמחה רוטמן:  כלומר, באופן עקרוני, על פי החוק, ברגע שמכהן רב בן 80, צריך להתחיל תהליך לבחירת רב חדש

שמחה רוטמן:  בעיקרון, צריך להתחיל את התהליך

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות פחות או יותר, ויפעילו שיקול דעת מתי הוא יוצא, אבל יש גבול כמה אפשר לשחק עם הזמן הזה

שמחה רוטמן:  מועצת הרבנות יכולה להגיד – עד 85

שמחה רוטמן:  באופן עקרוני, תהליך הבחירות אמור להתחיל באופן מיידי, ברגע שהחוק הזה עובר

שמחה רוטמן:  אם מכהן בתפקיד אדם בן 80, בן 81, בן 82

קריאה: ומה עם מי שעכשיו בן 85 ומעלה?     

שמחה רוטמן: כהונתו נפסקת

שמחה רוטמן:  בואו נמשיך, בבקשה

אלעזר שטרן: זה שוב מעורר את השאלה על גיל 85, מבחינת היכולת לתת שירות לציבור

שמחה רוטמן: נכון, ולכן זה לא אוטומטי

שמחה רוטמן:  זה בשיקול דעת ושוב, אלה אנשים שמונו לכל החיים

יוסף יצחק שלוש: אם מתן כהנא היה עושה את זה, היו אוכלים אותו, אבל לנו מותר הכול

ארז מלול: הוא עשה יותר גרוע

שמחה רוטמן: בבקשה, אלעזר

אלעזר שטרן: והוא נבחר לכהן כרב עיר לפי תקנות שירותי הדת, כהונתו תיפסק בהגיעו לגיל 75 שנים; (ג) מי שנבחר לרב יישוב או לרב אזורי כדין, קודם כניסתו של חוק זה לתוקף, דינו כמי שנבחר לפי חוק זה, ויחולו עליו הוראות חוק זה; 

אלעזר שטרן: מה אדוני רוצה לעשות עם השינוי?     

שמחה רוטמן: ההוראה האופרטיבית היחידה שיש על רב שכונה בחוק הזה כרגע, עד שיותקנו התקנות, זה סיום כהונה ועיסוק נוסף

שמחה רוטמן:  אלה שני הדברים היחידים שקיימים היום על רב שכונה

ארז מלול: מה עם רבני יישובים?     

יהודה חשאי: שלושה דברים אנחנו צריכים לדבר עליהם

שמחה רוטמן: תן לו רק לסיים

אלעזר שטרן: אין באמור בהוראות סעיף קטן זה כדי לפגוע בהיקף המשרה שנקבעה לרב שכונה או בהיתר שניתן לו לעבודה נוספת לפני כניסתו לתוקף של חוק זה

יהודה חשאי: אני רוצה להעיר לגבי סעיף (ג), במיוחד לגבי חוק מגורי רבנים

יהודה חשאי:  מי שיש לו כבר ועדת חריגים וקיבל אישורים, אנחנו לא רוצים לשנות את המצב שלו

שמחה רוטמן: אנחנו נכתוב שיחולו עליו הוראות חוק זה, למעט התיקונים על פי סעיף 34 ואז הוא יישאר באותו מצב

שמחה רוטמן:  אני לא נוגע בו

שמחה רוטמן:  רב מכהן נכון להיום, חלים עליו הכללים של חוזר מנכ"ל, של פסיקת בג"ץ של ועדת חריגים מכוח פסיקת בג"ץ

שמחה רוטמן:  יש לו הסדר קיים, יש לו דין קיים

שמחה רוטמן:  אני חושב שהדין שכתבתי פה בחוק עושה העתק-הדבק לדין הקיים, אבל אני לא רוצה להשאיר את זה פתוח לפרשנות

ארז מלול: לא, לא

ארז מלול:  אלה שנבחרו לפני 1999 פטורים לגמרי

ארז מלול:  לא חריגים ולא כלום

ארז מלול:  זה היה הסכם בבג"ץ

שמחה רוטמן: אם ישאלו לדעתי, ועדת החריגים הייתה מתכנסת יום אחרי כניסת החוק הזה לתוקף, וההחלטה הראשונה שלה היא להגיד לגבי מי שכבר קיים - - -      

יהודה חשאי: אנחנו לא סומכים על ניסים

יהודה חשאי:  גם לגבי רב שכונה, שלא נחיל עליו את הסיפור של המגורים

שמחה רוטמן: רב שכונה – זה חל עליו היום

אלעזר שטרן: התיקון שיהודה הציע זה לא הוראת מעבר אלא החרגה מוחלטת, אם אני מבין נכון

אלעזר שטרן:  יש הבדל אם אומרים שאדם פלוני ניתן לו היתר על ידי ועדת החריגים הקיימת היום, וההיתר הזה יישמר בתוקף

אלעזר שטרן:  זאת אמירה אחת כשזאת הוראת מעבר

אלעזר שטרן:  כמו שיהודה הציע, זאת לא הוראת מעבר אלא הוא אומר: אני מחריג כליל ואומר שהתיקון הזה לא יחול

שמחה רוטמן: רבנים שנבחרו לפני 1999 מוחרגים כליל

שמחה רוטמן:  בעצם, יש לנו הסדר כרגע שהוא לא הסדר שהוא יציר החוק

שמחה רוטמן:  הוא הסדר שהוא יציר חוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן:  אתם הוצאתם את חוזר המנכ"ל על פי החלטותיהם של בית הדין לעבודה, של בג"ץ וכולם

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, יש לנו היום הסדר שהוא לא מכוח החוק

שמחה רוטמן:  הוא הסדר קיים, הוא דין קיים, ויחול עליהם הדין הקיים

אלעזר שטרן: אולי תחריג את מי שמונה לפני 1999, ולא באופן כללי

שמחה רוטמן: מי שמונה לפני 1999, על פי הדין הקיים של חוזר מנכ"ל, לא מחייבים אותו לעבור דירה

שמחה רוטמן:  מי שמונה ב-2000 מחייבים אותו, אבל ועדת החריגים כבר נתנה לו היתר

שמחה רוטמן:  מי שב-2005 – זה וזה

שמחה רוטמן:  אני יכול לרדת לאלף רזולוציות של מצב קיים, ואני יכול להגיד שחל עליהם המצב הקיים

שמחה רוטמן:  אני לא משנה לגביהם את המצב הקיים בחוק מגורי רבנים

שמחה רוטמן:  מה המצב הקיים לגביהם? יחולו עליהם ההוראות הרלוונטיות בחוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן:  מחר בבוקר ישנו את חוזר מנכ"ל? שישנו

אלעזר שטרן: אדוני, בדיוק כמו שעשינו בדיוק בפסקה הקודמת

אלעזר שטרן:  יצרת מדרג של מי שמונה עד לזה, ולכאורה נכון יותר לעשות את זה גם פה

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  עליהם החוק לא חל בכלל

שמחה רוטמן:  הם לא היו בחוק אלא היו רק בחוזר מנכ"ל, שנעשה מכוח השראת החוק או המדיניות

שמחה רוטמן:  אני אומר, אני משאיר אותם במצב הזה

שמחה רוטמן:  חוק מגורי רבנות, כמו שהוא לא חל עליהם עד היום, לא יחול עליהם מהיום

שמחה רוטמן:  מה יחול עליהם? יחול עליהם הדין הקיים

איגי פז: כדאי להבהיר בדברי ההסבר את הדבר הזה

איגי פז:  כלומר, שחלות כל הוראות חוזר המנכ"ל ולהזכיר את פסק הדין של בית הדין הארצי לעבודה

שמחה רוטמן: לא שהם לא צריכים, אלא שאני לא משנה לגביהם את המצב

אלעזר שטרן: אפשר לפתור את זה ולכתוב: ויחול עליהם הדין הקיים ערב כניסתו של חוק זה לתוקף

שמחה רוטמן: כן, כן

איגי פז: הערה טכנית, לגבי סעיף (ב)(2) – לכאורה זה מיותר כי ממילא הגיל הוא 75, ולכאורה לא צריך את זה בהוראת מעבר

שמחה רוטמן: אתה אומר שזה לכולם

אלעזר שטרן: לכאורה זה מיותר

אלעזר שטרן: לכאורה, פסקה (2) שתהפוך ל-(3), לגבי רב עיר שנבחר אחרי תקנות 2007, מיותרת, ולא צריך הוראת מעבר

אלעזר שטרן:  הדין החדש הוא שהוא מסיים את כהונתו בגיל 75

שמחה רוטמן: לפי הדין שהיה עד היום, זה היה 70 פלוס?      

אלעזר שטרן: זה לא משנה

אלעזר שטרן:  הרי אנחנו מחריגים את זה מסעיף קטן (א)

אלעזר שטרן:  לכן, לכאורה זה מיותר ואפשר למחוק את זה

שמחה רוטמן: מקובל

אלעזר שטרן: רשמתי לעצמי חמישה נושאים שאין להם כרגע מענה בהוראת המעבר ולכאורה צריך לתת להם

אלעזר שטרן:  נושא אחד זה היקפי משרה שונים

אלעזר שטרן:  הרי החוק קובע היקפי משרה שונים

יהודה חשאי: דיברנו על זה

שמחה רוטמן: לא, הוא אומר כך: נניח שיש עיר עם 30,000 תושבים, ומכהן בה רב בחצי משרה

שמחה רוטמן:  לפי החוק, אין חיה כזאת, עיר עם 30,000 תושבים עם חצי משרה

שמחה רוטמן:  פשוט אין חיה כזאת

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם צריך לעבור איזשהו הליך או שאוטומטית המשרה שלו גדלה? מה קורה עם זה?     

יהודה חשאי: אנחנו לא רוצים לשנות מצב

יהודה חשאי:  אנחנו נשמח לתת לזה מענה

ארז מלול: למה? מה זה לא לשנות?     

יהודה חשאי: אל תתערב

ארז מלול: תסביר, לא הבנתי

ארז מלול:  זה החוק שלי, מה זה לא להתערב?     

יהודה חשאי: התכוונתי לעמדה של השר

שמחה רוטמן: אתם צריכים לתת לזה מענה לישיבה הבאה, בבקשה, מה אתם מתכננים לעשות, אולי כולל מיפוי של המציאות הזאת כדי שנדע נתונים כמה זה קיים

שמחה רוטמן:  כמה זה יכול לגרוע, כמה זה יכול להסיר

יהודה חשאי: אנחנו נלמד את הנושא הזה

אלעזר שטרן: נקודה שנייה נדונה לפני מספר דקות לגבי מגורי רבנים

שמחה רוטמן: נתנו לזה מענה

אלעזר שטרן: נקודה שלישית היא לגבי דין משמעתי

אלעזר שטרן:  אמרנו שיש היום דינים משמעתיים שונים

שמחה רוטמן: הוראות מעבר לדין משמעתי? אני אגיד למה הוא מתכוון

שמחה רוטמן:  נניח שמתקיים עכשיו הליך בבית הדין המשמעתי של עובדי הרשויות המקומיות נגד רב שכונה מסוים או נגד רב עיר מסוים

יהודה חשאי: לא

יהודה חשאי:  זה יכול להיות רק רב אזורי או רב יישוב

שמחה רוטמן: או נגד רב אזורי, זה לא משנה

שמחה רוטמן:  בבית דין משמעתי אחר

שמחה רוטמן:  ועכשיו מתנהל הליך

שמחה רוטמן:  הוגשה קובלנה, מתנהל הליך, המעשה נעשה קודם – איפה נקודת המעבר? אתה אומר להם: תפסיקו עכשיו את הדיונים ותעבירו לבית הדין? אתה אומר להם תמשיכו?     

יהודה חשאי: אנחנו נשמח לקבל הצעה של נוסח

אלעזר שטרן: זה לא עניין של נוסח, זאת החלטה

יהודה חשאי: אנחנו לא מתכוונים שמי שהתחיל איזשהו הליך - - -     

שמחה רוטמן: ניתן לזה מענה

אלעזר שטרן: אדוני, אתה התייחסת לפן אחד של הוראת מעבר שהתכוונתי לומר, ויש עוד פן של הוראת מעבר

אלעזר שטרן:  היום יש תקנות משמעת על רבני ערים

אלעזר שטרן:  יש תקנות בסעיף 12 לחוק שירותי הדת

אלעזר שטרן:  לגבי רבני ההתיישבות, יש דין משמעתי שחל מכוח - - -     

יהודה חשאי: הליכים שהם דיני משמעת, אין לנו בעיה שהם יעברו אלינו

אלעזר שטרן: רגע, אני מסביר

אלעזר שטרן:  ברגע שאתה מיישר קו ומכניס את רבני ההתיישבות לתוך הדין של רבני ערים, צריך לתקן גם את התקנות של רבני הערים

שמחה רוטמן: כשאני עושה את התיקון העקיף של חוק שירותי הדת לסעיף 12(א) אני לא יכול להגיד שהתקנות יחולו גם על שיפוט משמעתי שלהם?     

אלעזר שטרן: דרך המלך, בעיניי, מבחינה ניסוחית, היא לא לכתוב את זה בהוראה עצמה, אלא שהשר יתקן את התקנות של רבני הערים ויחיל אותן גם על רבני ההתיישבות, ובהוראת המעבר נכתוב שעד לתיקון התקנות, יחול עליהם כך וכך

שמחה רוטמן: בסדר גמור

אלעזר שטרן: נושא רביעי הוא הנושא של הכשרות

אלעזר שטרן:  לזה ניתן מענה על ידי סעיף התחילה

משה סולומון: בעניין המשמעת, יש התייחסות למה שקורה כשכבר התחילו בהליך משמעת

שמחה רוטמן: ניתן לזה מענה

שמחה רוטמן:  עוד לא נתנו לזה מענה, אבל ניתן לזה מענה

שמחה רוטמן:  נחשוב ביחד ונגבש

אלעזר שטרן: נקודה אחרונה לגבי הוראות מעבר היא בנוגע לרשויות שאוחדו

אלעזר שטרן:  ברגע שכתוב שמי שנבחר לפני כן יראו אותו כאילו נבחר לפי חוק זה, זה אומר שגם הסעיף של רשויות שאוחדו יחול עליו

אלעזר שטרן:  נניח שהיה איחוד לפני עשר שנים, האם זה אומר ששר יכול להוציא רטרואקטיבית הוראה לגבי איחוד שקרה לפני עשר שנים, לפני עשרים שנה? מה המשמעות של זה?     

יהודה חשאי: זה אחד הדברים שעבדנו מול משרד המשפטים והם יודעים את דעתנו

יהודה חשאי:  זאת גם אחת הסיבות שקיבלנו את הוראת המעבר

יהודה חשאי:  רב שנבחר, זה שהמדינה החליטה לאחד את הרשות או לא, ולא משנה מתי הוא נבחר, מעמדו חייב להישמר עד לפרישתו

שמחה רוטמן: זאת שאלה אחרת

שמחה רוטמן:  תרשה לי לתרגם, אלעזר

שמחה רוטמן:  ברשויות שאוחדו יש הוראות שונות לפי חלוקת הסמכויות והתפקידים לפי הכללים

שמחה רוטמן:  יש עכשיו סטטוס-קוו, ואותו רב, מעמדו נשמר, והסעיף פה צופה פני עתיד

שמחה רוטמן:  אתה אומר שרב שמונה קודם הוא כאילו רב שמונה עכשיו

יהודה חשאי: לא לגבי זה

אלעזר שטרן: זאת הייתה השאלה שלי

שמחה רוטמן: זאת אומרת שאתה עונה לו

שמחה רוטמן:  כלומר, יחולו על רב זה, למעט הסעיף הרלוונטי בנוגע לרב שמכהן ברשות שאוחדה או ברשות שהפכה להיות - - - 

יהודה חשאי: הבלבול נבע כתוצאה מהסעיף הקודם של איחוד הרשויות, וחשבנו שהוא פותר את הבעיה, אבל אם היא עדיין נשארת, צריך להבהיר אותה בהוראת המעבר

שמחה רוטמן: זה בהוראת המעבר

שמחה רוטמן:  הוראת המעבר אומרת שמה שהיום פועל שם, אתה לא נוגע

שמחה רוטמן:  כלומר, מבחינתך זאת קופסה שחורה

אלעזר שטרן: אנחנו אומרים שהסעיף החדש לא יחול

שמעון אלמליח: אמרנו שנתקן את העוולה שנוצרה בעקבות האיחוד

שמעון אלמליח:  את השכר השאירו כמו שהוא, אבל את משך הכהונה, למרות שהייתה התחייבות שלטונית ברורה של שר הדתות מעל במת הכנסת - - -     

שמחה רוטמן: הוא צודק

שמחה רוטמן:  השאלה היא רק משך הכהונה

שמחה רוטמן:  מעבר לחלוקת התפקידים, שאלת משך הכהונה

ארז מלול: השכר לא נפגע

שמעון אלמליח: השכר לא נפגע, רק משך הכהונה

שמחה רוטמן: חלוקת התפקידים, הסמכויות והמעמד – עובדים

שמחה רוטמן:  רב העיר, שמונה לכל ימי חייו או עד גיל 75, פתאום הפך להיות רב יישוב

שמחה רוטמן:  לפי החוק, רב יישוב פורש בגיל 70 ואתה הופך אותו עכשיו לפרוש בגיל 70

שמחה רוטמן:  הוא אומר לך שלעניין משך הכהונה זה לפי התקן שאליו הוא מונה, ולא לפי מה שהוא הפך כתוצאה מהאיחוד

יהודה חשאי: הוא נבחר כרב עיר וכתוצאה מהאיחוד הוא קיבל מעמד של רב יישוב

יהודה חשאי:  המדינה הסכימה להמשיך לשלם לו משכורת כרב

אלעזר שטרן: כל הדבר הזה קרה לפני 15 שנה, מה המשמעות עכשיו? שב-15 השנה האחרונות הוא ידע שמועד הפרישה שלו - - -     

יהודה חשאי: לא, לא, לא

יהודה חשאי:  הייתה התחייבות שלטונית שהוא ממשיך כרב עיר

יהודה חשאי:  כתוצאה מכל מיני מכתבים של הממונה על השכר – אחד כזה, אחד כזה, בכל פעם פרשנות אחרת – מישהו החליט פתאום שבגיל 67 הוא צריך לפרוש

יהודה חשאי:  ואז נתנו לו הארכות עוד שנה ועוד שנה ועוד שנה, וכך הוא אמור לכהן עד גיל 72

יהודה חשאי:  אנחנו מבקשים גם כדאי לקבוע מסמרות כדי שיידעו, גם לעתיד, כשרוצים לעשות איחוד רשויות, באיחוד רשויות הבן אדם ימשיך לכהן כרב עיר בהתאם למעמדו עד גיל 75

ארז מלול: סליחה, יש פה הסתמכות

שמחה רוטמן: אני חושב שהסעיף שהורדנו בפזיזות נותן לזה מענה

שמחה רוטמן:  הורדנו את סעיף 2

שמחה רוטמן:  ב-(ב)(1) ו-(2) האפליה היא לפי מתי הוא נבחר

שמחה רוטמן:  השאלה היא לא איך הוא מכהן, ולכן יש חוסר בהירות בין 1 לבין 2

שמחה רוטמן:  1 מדבר על השאלה מתי הוא כיהן, ו-2 מדבר על השאלה מתי הוא נבחר

שמחה רוטמן:  לדעתי צריך לאחד את האמירה

שמחה רוטמן:  אם נבחרת לפני 1984, אתה מכהן עד 80 פלוס 5

שמחה רוטמן:  אם נבחרת על פי התקנות של 1974 - - -      

ארז מלול: זה לא עונה

ארז מלול:  כשאתה מאחד רשויות, זה פוגע במעמד שלו

ארז מלול:  אומרים לך שהוא לא רב עיר עכשיו

שמחה רוטמן: השאלה איך נבחרת

שמעון אלמליח: הוא נבחר כרב עיר, אבל סעיף 21(ב) חל עליו, שחדל לכהן משנת 2009

שמעון אלמליח:  ערב החוק הוא לא היה רב עיר

שמחה רוטמן: אין פה את חדל לכהן

שמחה רוטמן:  אנחנו נאחד את הנוסח

שמחה רוטמן:  הקו יהיה תמיד לפי מה הבן אדם נבחר

שמעון אלמליח: נוסיף גם אם חל עליו 21(ב) של התקנות 2007

ארז מלול: התקנות בטלות

שמחה רוטמן: התקנות בוטלו

שמעון אלמליח: היום

שמחה רוטמן: התקנות בוטלו, ובהוראת המעבר אני אומר שאם נבחרת עד 1974, אתה תהיה עד 80 פלוס חמש

שמחה רוטמן:  אם נבחרת בין 1974 ל-2007, אתה תהיה עד גיל 80

שמחה רוטמן:  אם נבחרת מ-2007 עד היום – 75

שמעון אלמליח: מה הבעיה לכתוב למרות שחל עליו הסעיף?     

אלעזר שטרן: כי זה לא חל עליו

אלעזר שטרן:  השאלה של איחוד הרשויות, הנפקות שלה היא לא רק משך הכהונה

שמחה רוטמן: אבל לשאר הדברים הוא לא רוצה

שמחה רוטמן:  בשאר הדברים זה יוחרג

שמחה רוטמן:  זה מה שהוא אמר לך, אני לא נוגע בהסדרים של מה שהיה עד היום

שמחה רוטמן:  הסעיף של איחוד הרשויות לא יחול עליהם, אלא רק מכאן ולהבא

איגי פז: צריך לראות מה קורה עם רבנים שהסתיימה כהונתם ועכשיו החוק מחזיר אותם מחדש?     

ארז מלול: אין כאלה, איגי

ארז מלול:  תירגע

איגי פז: וגם להשאיר לנו משהו בין הקריאה הראשונה לשנייה והשלישית

שמחה רוטמן: אני מסכים שעשינו פה עבודה מאוד מאוד יסודית

שמעון אלמליח: יש מעט רבני ערים שמכהנים כרבני ערים מטעם הרשות המקומית, למשל בקריית אתא, מטעם העירייה

שמחה רוטמן: מה זאת אומרת מטעם העירייה? הם לא נבחרו לפי התקנות? אם הוא נבחר לפי התקנות, הוא נבחר לפי התקנות

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  חברים, אנחנו בחריגה משמעותית מהזמן שאמרתי, אז בואו נסיים

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל המשתתפים והנוכחים על דבריהם המחכימים ועל העבודה היסודית

שמחה רוטמן:  סיימנו את ההקראה של החוק הזה, ונפיץ נוסח מעודכן בהקדם האפשרי, כולל הדברים שאמרתי בנוגע לגוף הבוחר, לוועדה הבוחרת והתיקונים שעלו פה במהלך הדיון

שמחה רוטמן:  הנוסח המעודכן הזה, הוא יהיה הבסיס לדיון הבא, שיהיה, בעזרת השם, דיון אחרון והצבעות

שמחה רוטמן:  נעבור על התיקונים שהוכנסו ובעזרת השם נצביע בקריאה הראשונה לדיון הבא שייקבע

שמחה רוטמן:  את שאר הדברים לרבות הדיון התקציבי שדובר עליו - - -     

איתיאל גליקסברג: הוצאת אותי משבת שובה, ולא נתנו לי להגיד מילה

שמחה רוטמן: אבל אתה לא ביקשת לדבר, אדוני

איתיאל גליקסברג: הרב רוטמן, לא נתת להגיד מילה

איתיאל גליקסברג:  ארבע שעות אני יושב פה

איתיאל גליקסברג:  ביקשתי רשות ולא נתנו לי לדבר

שמחה רוטמן: כבוד הרב, לא ביקשת לדבר

איתיאל גליקסברג: ביקשתי, לא נתנו

איתיאל גליקסברג:  הלכתי לאייל וביקשתי

שמחה רוטמן: כבוד הרב, יש פה מנהל ועדה, לא קיבל ממך ביקוש

איתיאל גליקסברג: לי, כרב שכונה, לא נתנו לדבר

איתיאל גליקסברג:  ביקשתי מאיל מאחורי  הפרגוד לפני שעתיים, ואמרתי לו שלא נתנו לי לדבר, בדיון שנוגע אלינו אישית, רבני השכונות

איתיאל גליקסברג:  תודה

ארז מלול: דווקא על רבני שכונות אין דיון

איתיאל גליקסברג: היו לי הערות – שום דבר

איתיאל גליקסברג:  לא נתנו לדבר

איל קופמן: הרב איתיאל, אני פניתי אליך ואמרתי לך שבהוראות המעבר תוכל להתבטא

איל קופמן:  ישבת פה, לא הפנית שאלה

איל קופמן:  כל בעלי המקצוע ישבו פה

איל קופמן:  חבל

שמחה רוטמן: רק הוראות המעבר חלות על רבני השכונה המכהנים

איתיאל גליקסברג: אני ביקשתי לדבר, לא נתנו לי לדבר

איתיאל גליקסברג:  מה אני אעשה?      

שמחה רוטמן: בעזרת השם, נשמע אותך בין ראשוני הדוברים בדיון הבא

שמחה רוטמן:  יש עוד קריאה שנייה ושלישית

שמחה רוטמן:  אני מצטער, מחילה, כי פשוט לא ביקשת לדבר

איתיאל גליקסברג: אני יודע שאתה לא התכוונת, אני יודע גם מה קרה פה

איתיאל גליקסברג:  הייתה התלהבות של חברי הכנסת, שיהיו בריאים, אבל אנשים נמצאים פה - - -     

שמחה רוטמן: חברי הכנסת כבר מזמן – לא משנה

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  לדיון הבא תהיה לנו גם הערכה תקציבית מתוקנת והכול יבוא על מקומו בשלום, ובא לציון גואל

שמחה רוטמן:  שנה טובה וגמר חתימה טובה לכולם

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה