ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 144, 2023-08-09 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב, היום כ"ב באב ואנחנו דנים בנושא: הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), התשפ"ג-2023, של ח"כ ארז מלול ושלי

שמחה רוטמן:  לבקשתו של חבר הכנסת קריב, הצהרות פתיחה, בבקשה

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, בוקר טוב

גלעד קריב:  למרות בקשותיך, הפעם אתה תסלח לי שאני לא אדבר בענייני הדיון והחוק

גלעד קריב:  רק הפעם

גלעד קריב:  כדי שלא תרגיש שאני בכלל לא מאזין לבקשותיך, אני אתייחס בדברי הפתיחה שלי ליו"ר המפלגה שלי

שמחה רוטמן: אתה יודע שכתוב מבין ומאזין

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, האזנה והבנה זה לא תמיד אותו הדבר

גלעד קריב: כן, לקול שוועתנו

גלעד קריב:  זה יהיה הדבר האחרון שאני אומר בהצהרת הפתיחה בבדיחות הדעת

גלעד קריב:       אנחנו נמצאים ברגע קשה מאוד, כשקווי המחלוקת הם לא בין האופוזיציה לקואליציה, אלא הם בתוך הקואליציה

גלעד קריב:  הרגע הזה מזכיר לנו את דבריו של שר האוצר דהיום בחודש אוקטובר 2021, כאשר באחד מהדיונים במליאה אמר יושב-ראש מפלגת הציונות הדתית אל עבר חברי הכנסת הערבים, שחבל שבן גוריון לא גמר איתם את העבודה ב-1948

גלעד קריב:  הוא שיקר כדרכו ביחס למורשתו של בן גוריון, והרי וניתן לראות את הדברים במגילת העצמאות, באותן פסקאות שבהן בן גוריון היה מעורב אישית בניסוחן

גלעד קריב:  אלה פסקאות שמדברות במפורש מעבר לרעיון הכללי של שוויון זכויות

גלעד קריב:  יש פסקה שמופנית אל עבר אזרחי המדינה העתידית, בני העם הערבי

גלעד קריב:       את מה שסמוטריץ' רצה שבן גוריון יסיים ב-48', הוא כנראה החליט לעשות עכשיו

גלעד קריב:  שורת ההחלטות ששר האוצר קיבל בימים האחרונים ביחס לפגיעה בתקציבים שמיועדים להשתלבות של אזרחי ותושבי ישראל הערבים, שורת ההחלטות הללו מעידה גם על איוולת גמורה וגם על רשעות גזענית

גלעד קריב:  ההוכחה הטובה ביותר לכיעור מעשיו ולכיעור כוונותיו של השר סמוטריץ', היא מכתבו של שר הפנים משה ארבל בנושא הזה, התייצבותם של שרים נוספים בממשלה וחברי כנסת בכירים בקואליציה לגינויים

גלעד קריב:  התזכורת של מי שהסכימה למהלך הזה, הייתה שרת הפנים אילת שקד, שלא חשודה בהזדהות עם עמדותיו של השמאל הפוליטי

גלעד קריב:       כך קיבלנו מצב ששני שרי פנים שבסופו של דבר מזוהים עם גוש הימין, אומרים בצורה מאוד ברורה, שהפגיעה בתקציב הרשויות המקומיות הערביות זאת גם ירייה ברגל של החברה הישראלית כולה, וגם עולה מההחלטות הללו ריח חריף של גזענות ושל פוליטיקה קטנה

גלעד קריב:  הנחמה היחידה שיש בהתנהלות הכוחנית והגזענית של סמוטריץ' שר האוצר והשר לענייני סיפוח, היא העובדה שהוא כנראה מריח בחירות ב-2024 ומתחיל לאתר את הסדקים בתוך הקואליציה

גלעד קריב:  הוא הרי צריך להתחרות על תשומת הלב של הימין היותר קיצוני, למול בן גביר, הקמפיינר המוכשר

שמחה רוטמן: גלעד, אתה אומר לי משפט אחרון, משפט אחרון

גלעד קריב: לא שמתי פסיק באמצע

טלי גוטליב: ממתי אתה שם פסיק באמצע? הוא אף פעם לא שם פסיק באמצע

שמחה רוטמן: שים נקודה

גלעד קריב: לא, אני מקפיד בעניין

גלעד קריב:  הבטחתי משפט אחרון ואני אעמוד במשפט אחרון עם הרבה פסוקיות

גלעד קריב:  באמת, אין פה שום מקום לבדיחות הדעת, והלוואי והיו בקרב חברי סיעתו של בצלאל סמוטריץ' היושרה ואומץ הלב הציבורי לומר לו: שגית, הלכת רחוק מדיי, במקום לצאת בכלי התקשורת ולהגן על שקריו ועל גזענותו

גלעד קריב:  תודה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אני לא אחרוג ממנהגי לא להתייחס לדברים לא נכונים שנאמרים בהצהרות הפתיחה של חברי הכנסת גם במקרה הזה, וגם כאשר הנושא נוגע לראש מפלגתי, ולאמירות מאוד לא נכונות שנאמרו בעניינו

שמחה רוטמן:  טלי, בקצרה, בבקשה

טלי גוטליב: יש לי דברי פתיחה שאני מבקשת לומר

טלי גוטליב:  אומנם זה לא קשור לדיון שלנו, אבל זה לגמרי קשור לדיון בוועדת חוקה, וחשוב להבהיר את הדבר הבא

טלי גוטליב:  אני רוצה לומר את הדברים הבאים ברצינות ובהתקוממות גמורה

טלי גוטליב:  דובר צה"ל, מסתבר, יש לו מקורות מידע פלסטינים

טלי גוטליב:  דובר צה"ל, מסתבר, מוציא הודעת דוברות בשבת כך שאנשים דתיים – לא אני – לא נוכל להתמודד עם המידע הזה, לא נוכל להעיר את ההערות שלנו

טלי גוטליב:  דובר צה"ל מסתמך על מקורות פלסטינים, ומספר על יהודים מתיישבים – הם קוראים לזה מתנחלים, נערי גבעות

טלי גוטליב:  יש להם מילים ואת הז'רגון של שטיפת המוח הסמויה, שבעיניי היא גלויה לגמרי – מגיעים לכפר ומבצעים אלימות

טלי גוטליב:  הורגים, רוצחים פלסטיני

טלי גוטליב:  כך הודעת דובר צה"ל

טלי גוטליב:       מסתבר שבמשך שעות ההודעה הזאת של דובר צה"ל, שנסמכת על מקורות פלסטינים, נמצאת ברשתות החברתיות, משפיעה על דעת הקהל, משפיעה על חקירת המשטרה

טלי גוטליב:  נעצרים שניים, מגיעים להארכת מעצר בבית משפט השלום בירושלים, שמאריך את מעצרם לחמישה ימים, הגם הקביעה שחומר הראיות הוא דל

טלי גוטליב:  מסתבר שאחד החשודים, שגולגולתו מפוצפצת ושבורה, מאושפז בבית החולים שערי צדק ועובר ניתוח במוח

טלי גוטליב:  הוא זה שלאחר שמוחו, כפי הנטען, מפוצפץ מסלע, כפי שמשקפות התמונות, יורה לעבר פלסטיני טרוריסט – מבצע פעולת איבה אותו טרוריסט כלפי המתיישב – ומביא להמתתו, כמובן מתוך הגנה עצמית מוחלטת

טלי גוטליב:       אבל הינה, קיבלנו הצצה לבבואה הזאת, שאנחנו לא פעם האויבים הכי גדולים של עצמנו

טלי גוטליב:  התחושה האישית שלי היא של האדרת הטרוריסטים ושמירת הקורבנות הטרוריסטים

טלי גוטליב:  איזה מין תחושה של קידוש הטרוריסטים שכך הם מתנהגים באופן שדובר צה"ל מעז להוציא הודעת דוברות, בלי לבדוק אותה

טלי גוטליב:  מסתבר בימים האחרונים, שדובר צה"ל, לגורמים פלסטינים יש ערוץ תקשורת ישיר איתו

טלי גוטליב:  בואו נחשוב כולנו ביחד מה גורמי טרור מעבירים לדובר צה"ל ובאיזה אינטרס

טלי גוטליב:       ולמה אני מביאה את זה לוועדת החוקה? כי הוגש ערר על החלטת המעצר ושופטת בית המשפט המחוזי הורתה אתמול על שחרור מי שהיה הדובר של חברתנו

טלי גוטליב:  מה שהכי עצוב לגלות, הוא שכשהשיטה היא נגד אנשי ימין, המשטרה בלי להתבלבל מבקשת עיכוב ביצוע

טלי גוטליב:  מי שמצוי פה בדין הפלילי יודע, שאין זכות ערר שנייה לעליון

טלי גוטליב:  מתקבלת – הפלא ופלא, כן, הפתעה – נותנים למדינה רשות לערער על ההחלטה הזאת בניגוד לפסיקה המקובלת

טלי גוטליב:  לא מדובר פה בסוגיה משפטית נרחבת

טלי גוטליב:  הבוקר, בבית המשפט העליון, אומרת השופטת רות רונן: מה אתם פונים אליי? זה נדיר שבנדיר שאני אתערב בהחלטת שחרור הדוקה ומהודקת שכזאת

טלי גוטליב:  מה שעושה מדינת ישראל, זה שהיא מביאה דוח של השב"כ, שאני לא יכולה לדעת מה כתוב בו

טלי גוטליב:       אני רוצה להבהיר את המוצא המכוער של מעצרים מינהליים כאשר אין ראיות בפלילים

טלי גוטליב:  אני אומרת כאן, שלי היה ברור מהיום הראשון שזאת הגנה עצמית

טלי גוטליב:  החבלות מדברות בדבר ההגנה העצמית, אבל הכותרות בתקשורת, הפגיעה בכבודם של מתיישבים ויהודים ביהודה ושומרון, בלתי מתקבלות על הדעת

שמחה רוטמן: תודה רבה, חברת הכנסת טלי גוטליב

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת משה טור פז, בבקשה

שמחה רוטמן:  אני מבקש מכולם, גם ממי שביקשתי לפני כן וגם ממי שנכנס עכשיו, הצהרות פתיחה, שיהיו בבקשה קצרות וממוקדות ולא נאומים של חמש דקות

משה טור פז: אדוני, אני אשתדל לעמוד בזמנים

משה טור פז:  תודה רבה, בוקר טוב

שמחה רוטמן: למען הסר ספק, לא נאום של חמש דקות

שמחה רוטמן:  לא שהמגבלה היא חמש דקות

משה טור פז: הפלא ופלא, אני רוצה לעסוק בדברי הפתיחה שלי בחוק שאנחנו עוסקים בו

משה טור פז:  אני רוצה לומר לך, חבר הכנסת רוטמן, אני בא עכשיו מישיבה, ולא משנה השם שלה, והחוק הזה מכונה חוק הג'ובים הבלתי נגמרים של שמחה רוטמן

משה טור פז:  תסלח לי, אבל אני אומר לך מה שאומרים

משה טור פז:  מה שעצוב הוא שאתה אפילו לא תהנה ממנו, כי מי שייהנה ממנו, זה ש"ס

שמחה רוטמן: אז זה לא חוק הג'ובים

משה טור פז: אבל אתה מעניק

משה טור פז:  אין מלאכה נקראת אלא על שם גומרה

משה טור פז:  אתה מעניק אלף ג'ובים – יש מי שטוען – מיותרים

משה טור פז:  אני אגיד שאם קהילה רוצה רב, זה לא מיותר, אבל העניין הוא שהקהילה לא רוצה את הרב שלך, שמחה רוטמן

משה טור פז:  היא גם לא רוצה את הרב שלך, יהודה אבידן

משה טור פז:  היא רוצה למנות, היא רוצה להגיד מה, מי, איך יהיה

משה טור פז:  היא תשמח שהמדינה תממן לה, אבל היא לא רוצה שינחת עליה ג'וב מלמעלה

משה טור פז:  מה שעושה כרגע חוק הרבנים, בתצורתו, זה שהוא מנחית משר הדתות, מהמנגנון הדתי על קהילה רב לכל החיים, או לפחות עד גיל מופלג

משה טור פז:  בכל קנה מידה שמסתכלים על זה, זאת לא יהדות מאירת עיניים ומקרבת

משה טור פז:  זה לא – בוא נקשיב למה שיש לציבור לומר

משה טור פז:  זה לא דמוקרטיה

משה טור פז:  אתה לעגת כאן בוועדה הזאת לקריאות של האנשים, אבל מה בעצם אומר הדבר הזה? בוא ניתן לעם להחליט, למשל מי הרבנים שלו

משה טור פז:  לא

משה טור פז:  אנחנו ננחית עליהם את הרבנים, אנחנו נקבע את זה לכל החיים או לפחות עד גיל מופלג, ובמקום שהרב יהיה חלק מהקהילה, הרב יונחת על הקהילה

משה טור פז:       ככה לא עושים יהדות, ככה גם לא עושים דמוקרטיה

משה טור פז:  ככה בטח לא מקדשים שם שמיים

משה טור פז:  אני גדלתי על יהדות שדרכיה דרכי  נועם וכל נתיבותיה שלום

משה טור פז:  מה שאתה עושה פה, שמחה, זה עושה את התורה קרדום לחפור בה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  יוליה מלינובסקי

יוליה מלינובסקי: תודה

יוליה מלינובסקי:  אתמול פורסמה כתבה בערוץ 12, בשעה שש בערב, עם צילומים שנחרדתי לראות – משפחה קיללה חיילות ברכבת

יוליה מלינובסקי:  אני מאמינה שחלקכם ראיתם את זה

יוליה מלינובסקי:  מה זה קיללה? קללות שהיו מבזות – בשוק לא מדברים ככה

יוליה מלינובסקי:  שוק זה אינטליגנציה

יוליה מלינובסקי:  אני לא מזלזלת ואני מנסה לבחור מילים כדי לא לפגוע באף אחד

יוליה מלינובסקי:  חיילות במדים, עם נשק, אמרו להן שהן כלבות, שהן זבל, שהן שיקסות

יוליה מלינובסקי:  זה מה שאמרו ילדים קטנים וצעירים, ומה שהיה הכי מגעיל, שאם המשפחה שתקה

יוליה מלינובסקי:  מה זה שתקה? היא שמחה עם כל מה שקורה שם

יוליה מלינובסקי:       אומרים לי מדי פעם שאלה צעירים שלא מבינים, אלה קיצונים שאנחנו לא שולטים בהם

יוליה מלינובסקי:  חבר'ה, רכבת בשעה רגילה, חיילות צה"ל במדים, עם הנשק

יוליה מלינובסקי:  יושבת משפחה שלמה, מסתלבטת עליהן, מקללת אותן, מבזה אותן

יוליה מלינובסקי:  בסוף החיילות פרצו בבכי

יוליה מלינובסקי:  ומה שהכי מטריד ומעצבן, זה שלא שמעתי מאף אחד מכם, לא ממך ולא משר הדתות ולא משר הפנים – מאף אחד לא שמעתי גינוי

יוליה מלינובסקי:  מאף אחד

יוליה מלינובסקי:   לפני חודש היה מקרה מגעיל בהוד השרון, דומני

יוליה מלינובסקי:  אישה קיללה והתנהגה בצורה מחפירה כלפי בחור חרדי על השירות הצבאי שלו

יוליה מלינובסקי:  כל המדינה עמדה על הרגליים האחוריות

יוליה מלינובסקי:  בסוף התברר שהיא לא בריאה בנפשה

יוליה מלינובסקי:  זה התברר אחר כך, כי הסיפור הזה ירד אחר כך

יוליה מלינובסקי:  תקפו אותה, והתברר שהיא לא בריאה בנפשה

יוליה מלינובסקי:  גם אני גיניתי את צורת הדיבור שלה ואת ההתנהגות שלה

יוליה מלינובסקי:  איפה אתם? חיילות צה"ל במדים, עם הנשקים, חוזרות מצה"ל ואתם שותקים

שמחה רוטמן: תודה רבה, יוליה

יוליה מלינובסקי: גם אתה שותק

יוליה מלינובסקי:  תגנה, תגנה

יוליה מלינובסקי:  אלה לא קיצוניים ולא פלג ירושלמי ולא צעירים שאין להם שכל

יוליה מלינובסקי:  משפחה שלמה עם אם המשפחה בראשם

יוליה מלינובסקי:  אף שר בממשלה לא פתח פה

טלי גוטליב: מי רואה ערוץ 12? לא הבנתי

טלי גוטליב:  מי רואה את הערוץ הזה?     

משה טור פז: פי שלוש ממי שרואה ערוץ 14

יוליה מלינובסקי: טלי, אם את לא רואה ערוץ 12, את מוזמנת לראות את זה אצלי בטוויטר

גלעד קריב: טלי לא רואה ערוץ 12?     

טלי גוטליב: אני אראה אל-ג'זירה לפני שאני אראה ערוץ 12

יוליה מלינובסקי: זה לא מצחיק

יוליה מלינובסקי:  אני לא מבינה על מה אתם צוחקים

שמחה רוטמן: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, תודה

שמחה רוטמן:  טלי, תודה

שמחה רוטמן:  חברים, אני מאפשר הצהרות פתיחה, וכל אחד פה גם ניצל את משך הזמן הרבה הרבה יותר ממה שמקובל בהצהרות פתיחה

שמחה רוטמן:  למעט אחד, אפילו לא דיברו לעניין

שמחה רוטמן:  אני לא פותח כל הצהרת פתיחה לתת-דיון נוסף

שמחה רוטמן:  זה לא עובד ככה

טלי גוטליב: אדוני, לא להתעצבן, רק בוקר

טלי גוטליב:  עוד היום ארוך

יוליה מלינובסקי: אני מצפה ממך שאת תגני את זה

טלי גוטליב: אני לא רואה ערוץ 12

טלי גוטליב:  אם הייתי רואה, הייתי מתייחסת

שמחה רוטמן: יוליה וטלי, אני קורא אתכן לסדר

יוליה מלינובסקי: אתם מגנה אותם?     

שמחה רוטמן: אני לא מתעסק בהצהרות פתיחה

שמחה רוטמן:  דיברו פה דברים שאת לא גינית אלף פעמים

שמחה רוטמן:  אני לא מתעסק במשחקים המטופשים האלה, שלכם

שמחה רוטמן:  סליחה, אני לא קבלן הגינויים לא שלך ולא של גלעד ולא של אף אחד פה

שמחה רוטמן:  לא כל דיון והערה יפתחו דיון אצלי בוועדה

יוליה מלינובסקי: גם נשים, גם חיילות צה"ל

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  יוליה, את בקריאה ראשונה

יוליה מלינובסקי: אם אתה תוציא אותי בדיון בזמן פגרה, זה יהיה השיא

שמחה רוטמן: חברת הכנסת שלי טל מירון, בבקשה

שמחה רוטמן:  אני חייב לומר לכם, אני מרגיש די טיפש שנתתי בכלל הצהרות פתיחה

שמחה רוטמן:  אני לא חייב לתת, אני נותן כדי שתוכלו להגיד את אשר על ליבכם ואתם פותחים פה מהומת אלוהים

שמחה רוטמן:  זה לא הגיוני

שמחה רוטמן:  בבקשה, חברת הכנסת שלי טל מירון

שלי טל מירון: תודה, אדוני היושב-ראש

שלי טל מירון:  אני רוצה להתייחס לחוק המדובר

שלי טל מירון:  כאמור, החשש המרכזי שלי, של רבים מאיתנו, הוא שהחוק הזה מחזק את גופי השלטון המרכזי, וכמובן מחליש את השלטון המקומי בהתאמה

שלי טל מירון:  זה גם סותר את התפיסה שלכם, את התפיסה ההלכתית שהרב המקומי, רב הקהילה, סמכותו, כוחו, הדברים שהוא רוצה להנחיל לקהילתו

שלי טל מירון:  בעצם זה שאנחנו מחליטים עבור הרשויות המקומיות מי יהיו הרבנים, ואנחנו מנחיתים עליהם מלמעלה את כל הדבר הזה, זה רק מחליש את הרב המקומי בעיניי, וגם, כמובן, את השלטון המקומי

שלי טל מירון:  גם ככה ישראל מדורגת כמדינה הריכוזית ביותר מבין 41 מדינות באיחוד האירופי או ב-OECD, וזה רק מראה לנו שיש צורך בחיזוק הביזור לשלטון המקומי ולא להפך

שלי טל מירון:  מה גם, שאנחנו גם לקראת בחירות מוניציפליות, וצריך לקחת את זה בחשבון

שלי טל מירון:       הוספת הכוח הזה למשרד הדתות הוא מסוכן בעיניי

שלי טל מירון:  הוא פשוט מסוכן

שלי טל מירון:  חוץ מעודף הכוח שיהיה פה גם לרבנות הראשית ולמשרד הדתות, אני חוששת מאוד מהפתח המטורף הזה למינויים פוליטיים ולשחיתות בשיבוצי רבנים

שלי טל מירון:  יצירת ג'ובים, תקנים ללא כל קשר לצרכי הקהילה

שלי טל מירון:  אני חושבת שאנחנו עושים פה טעות חמורה מאוד

שלי טל מירון:  מה גם, שמי שמשלם את השכר של הרבנים האלה זה הרשות המקומית

שלי טל מירון:  כלומר, אנחנו גם קובעים לראש הרשות – הינה לך רב, אנחנו ממנים אותו, וגם אתה תשלם לו מה שאנחנו נחליט שאנחנו נשלם

שלי טל מירון:  תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה, חברת הכנסת שלי טל מירון

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת פינדרוס, בבקשה

יצחק פינדרוס: יוליה, אני רוצה לתקן אותך, ואני מאמין שלא ידעת

יצחק פינדרוס:  אולי זה לא פורסם בערוץ 12, ואני לא אהיה מופתע

יצחק פינדרוס:  השר גולדקנופ גינה את זה בצורה חריפה, ויצאה הודעה

יוליה מלינובסקי: אני מברכת אותו, אני מברכת אותו

יצחק פינדרוס: הוא שר בממשלת ישראל בינתיים, עד שבג"ץ, שעושה מה שהוא רוצה במדינת ישראל, יפטר אותו

יצחק פינדרוס:  בינתיים הוא שר

יצחק פינדרוס:  אז קודם כול, הוא גינה את זה ואני גם מגנה את זה

יצחק פינדרוס:  אני חושב שזה מעשה אשר לא ייעשה

יצחק פינדרוס:  אין ספק, זאת התנהגות לא אנושית, לא יהודית

שמחה רוטמן: יוליה, אז עכשיו אני צריך לגנות אותך על זה שאמרת משהו לא נכון על שרים, או שאני פטור ממשחק הגינויים הלוך-ושוב הזה? אני רוצה לדעת

יצחק פינדרוס: אמרתי את זה רק בשביל לתקן ולא בשביל לתקוף

יצחק פינדרוס:  אני מאמין שבערוץ 12 לא פרסמו את זה ולכן את לא יודעת את זה

יצחק פינדרוס:  הפתעה

יצחק פינדרוס:       אני מופתע מהמערכת השקרית של הבניין הזה בכל פעם מחדש, ואני לא יודע למה

יצחק פינדרוס:  אני נמצא פה כבר ארבע שנים ולא מצליח להתרגל

יצחק פינדרוס:  אני מכיר את חבר הכנסת טור פז מעיריית ירושלים

יצחק פינדרוס:  לא היו לנו הסכמות, היו בינינו ויכוחים, אבל לפחות ידענו על מה אנחנו מתווכחים, מה העובדות ומה לא עובדות

יצחק פינדרוס:  יושבים כאן בוועדה – לא ספרתי את כמות הדיונים, אם זה תשעה, שמונה או שבעה דיונים – ובדיוק את מה שאתה וחברת הכנסת שלי טל מירון – אצל שלי אני מאמין שזה מבורות, אבל אתה היית צריך לבדוק את הנתונים

יצחק פינדרוס:  יושבים פה ועושים שלא יכפו רבנים על ידי משרד הדתות ושזה יהיה על ידי הרשות המקומית

יצחק פינדרוס:  הכניסו שאלה יהיו רק יישובים שהיישוב מבקש

יצחק פינדרוס:  בהערות שאני שלחתי גם לנושא רבני שכונות, הולך להיות בדיוק על הדבר הזה

שמחה רוטמן: הוזכר בדיון שלשום

יצחק פינדרוס: בדיוק על הדברים האלה

יצחק פינדרוס:  היה מצופה ממך – אתה אדם שקצת מכיר את הנושא – לראות את התיקונים שנעשו על החקיקה הטרומית ועל החקיקה שהובאה לפה

שמחה רוטמן: שמבוססת על המצב הקיים

שמחה רוטמן:  בחלק מהמקרים על התקנות

יצחק פינדרוס: הקיים, שהולכת לתקן בדיוק את הדבר הזה

יצחק פינדרוס:  רק יישוב שרוצה את זה, לא יישוב שלא רוצה

משה טור פז: אני מקריא לך את מה שאמר הייעוץ המשפטי

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת משה טור פז, כשאתה אמרת את הדברים הלא נכונים – אני אומר לא נכונים, אבל זה לא משנה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שבתום לב

שמחה רוטמן:  אף אחד לא עצר אותך

יצחק פינדרוס: אני אומר לך עובדות, אני אומר לך עובדות

יצחק פינדרוס:  הייעוץ המשפטי אומר בצדק, שהמצב הקיים היום לא בסדר

יצחק פינדרוס:  לכן ישבנו פה בתשעה דיונים יום-יום

יצחק פינדרוס:  לא סיירנו בישיבות וסיפרנו ששמחה רוטמן עושה ג'ובים

יצחק פינדרוס:  ושייננו את זה

יצחק פינדרוס:  שינינו את זה ברבני יישובים, שינינו את זה ברבני ערים

יצחק פינדרוס:  בכל מקום ברמה שלו, בדרך שלו

יצחק פינדרוס:  שינו בדיוק את הדברים האלה

יצחק פינדרוס:  אחרי שיושבים פה בשבעה דיונים, לא בדיון אחד, ובדיוק על הדברים שהייעוץ המשפטי העיר ובדיוק על הדברים שהציבור מעיר - -      

שמחה רוטמן:   זה בשביל סרטון בטיק-טוק

משה טור פז: בסדר, פינדרוס

משה טור פז:  כשאני אסכים איתך, תאמין לי שאני אגיד לך

יצחק פינדרוס: - - ובדיוק על מה שחברי הכנסת מעירים

יצחק פינדרוס:  יושבים כאן ועושים עבודה סיזיפית שעות רבות בזמן הפגרה, ומשנים את הדבר הזה

שמחה רוטמן: אפילו לא קראו

יצחק פינדרוס: לא מתאים לך? לפחות לא לשקר

יצחק פינדרוס:  תודה

גלעד קריב: ממש לא שיקר, ממש לא שיקר

גלעד קריב:  תכניסו צורך בהסכמת העירייה להעסקת רב שכונה, אם ממנים אותם

שמחה רוטמן: גלעד, אתה לא ברשות דיבור

שמחה רוטמן:  תודה רבה למצהירי הצהרות הפתיחה

שמחה רוטמן:  אין לי אלא להצטרף לצער ולתמיהה שהביע חבר הכנסת פינדרוס בדבריו

שמחה רוטמן:  גם בנושא התקצוב שאליו התייחסה חברת הכנסת שלי טל מירון, הסברנו והראינו שרבני יישובים ורבנים אזוריים אנחנו מתקנים, וכנראה נעשה עוד תיקונים שכוללים גם התייחסות לרבנים אחרים; שהתקצוב לא נופל על הרשויות המקומיות, בוודאי ובוודאי שלא

שמחה רוטמן:  גם בנוגע לצורך בבקשה אקטיבית של היישוב או של המועצה האזורית, כשרוצים למנות, גם בנוגע לרבני שכונות כבר הכנסנו בהתחלה בקשה אקטיבית של הרשות המקומית, ואי-אפשר לכפות

שמחה רוטמן:  גם בנושא הגוף הבוחר אמרנו שכאשר נדון בו היום, נכניס בו את השינויים

שמחה רוטמן:       מה שקורה בנושא הזה, לצערי, זה שאתה מקריא מהמסמך של הייעוץ המשפטי, שהוכן על בסיס ההצעה הטרומית – אגב, ההצעה הטרומית, ברובה המוחלט, מבוססת על המצב הקיים מזה שנים רבות

גלעד קריב: לא קיימים רבני שכונות

שמחה רוטמן: כן קיימים רבני שכונות

גלעד קריב: לא, לא

שמחה רוטמן: כן קיימים רבני שכונות

שמחה רוטמן:  למרות שתגיד שלא, קיימים רבני שכונות

גלעד קריב: לא, לא

שמחה רוטמן: אתה צודק שבשנים האחרונות לא מינו

שמחה רוטמן:  רבני שכונות

שמחה רוטמן:  הנהלים והחוקים בקשר לרבני שכונות קיימים

גלעד קריב: אבל הייתה החלטה, הייתה עמדה משפטית

שמחה רוטמן: גלעד, אני הקשבתי

משה טור פז: תגיד, אתה רוצה שאני אקריא לך מתוך הנוסחים של החוק?     

שמחה רוטמן: חבר הכנסת טור פז, חבר הכנסת טור פז

טלי גוטליב: די כבר

טלי גוטליב:  די

שמחה רוטמן: טלי, תודה

טלי גוטליב: תנו רגע לשמחה לדבר עד הסוף

טלי גוטליב:  אי-אפשר ככה להבין ולעקוב

שלי טל מירון: הוא מנהל את הדיון

שמחה רוטמן: אני מנהל את הדיון, ועדיין קוטעים אותי בכל רגע

טלי גוטליב: אי-אפשר ככה

טלי גוטליב:  תקשיבו למה שהוא אומר מהתחלה עד הסוף, ואז תעירו

שמחה רוטמן: אני לא מבין את ההתנהלות הדיונית הזאת, שבה אתה יושב – מלכלך – שוב, אני לא משתמש במילה שקרים אלא אומר דברים לא נכונים

משה טור פז: נתתי הצהרת פתיחה

שמחה רוטמן: חבר הכנסת טור פז, אני קורא אותך לסדר

שמחה רוטמן:  אני באמצע דבריי

גלעד קריב: די

טלי גוטליב: די, תנו לו לדבר

שמחה רוטמן: אני אחזור שוב על המשפט כי אולי לא שומע, כי אתה עסוק בלקטוע אותי

שמחה רוטמן:  אני לא מבין את ההתנהלות הדיונית שבה אתה יושב פה ואומר דברים לא נכונים

שמחה רוטמן:  יש שיגידו שקרים – אני לא משתמש במילה שקרים, אבל דברים לא נכונים אתה אומר על הצעת החוק, על מה שנעשה פה

שמחה רוטמן:  אני יושב, שומע, מקשיב ולא קוטע אותך

שמחה רוטמן:  בשנייה שאני או חבר הכנסת פינדרוס עונים לך, אתה קופץ ולא נותן לאף אחד לשמוע

שמחה רוטמן:  לא מבין את ההתנהלות הדיונית הזאת, לא מקבל אותה ולא אקבל אותה

שמחה רוטמן:       לגופם של דברים, אתה הקראת אכן ממסמך ההכנה של הייעוץ המשפטי, שהתייחס להצעה הטרומית

שמחה רוטמן:  בין היתר, בעקבות ההערות של הייעוץ המשפטי, של גופים מהחברה האזרחית שנמצאים פה, של חברי הכנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה, שלי כמציע החוק ושל המשרדים הממשלתיים הרלוונטיים,  הדברים הללו ברובם המוחלט שונו

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאתה לא אוהב גם אחרי השינוי, זה גם בסדר

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאתה חושב שזה לא מספיק, זה גם בסדר

שמחה רוטמן:  אבל לבוא ולהעלות טענות שהן לא נכונות במובהק, כי הן שונו – גם אם אתה חושב שהשינוי חלקי, ולהסתמך על מסמך מלפני שבעה או תשעה דיונים – אני מצטרף לאמירה, מדובר פשוט בחוסר מקצועיות במקרה הטוב, או בהשמצה במקרה הרע

שמחה רוטמן:       אני אשמח שנמשיך ונעסוק בחוק לגופו, ואני מקווה שתגלה שגם בנושא רבני שכונות – בו יש לנו עוד לסיים דברים – גם בנושא הדיון היום תשים לב שגם שם, הדברים שכבר הזכרנו שנעשה, כבר נעשו

שמחה רוטמן:  תראה שלפחות לגבי חלק מהדברים שם, אמרת דברים לא נכונים

שמחה רוטמן:       אדוני היועץ המשפטי, אני אשמח אם נתקדם בסעיפים, בהתאם לסדר שהיינו בו

אלעזר שטרן: בנוסח שנשלח אתמול אנחנו בסעיף 13, בסעיף 18

טלי גוטליב: זה מעודכן במסכים שלנו?     

יוליה מלינובסקי: לא, אנחנו צריכים לחזור על התיקונים מהדיון הקודם

שמחה רוטמן: אנחנו לא צריכים לחזור על התיקונים מהדיון הקודם, כי על התיקונים מהדיון הקודם דיברנו בדיון הקודם

יוליה מלינובסקי: אבל יש הרבה תיקונים

שמחה רוטמן: אין הרבה תיקונים מהדיון הקודם

שמחה רוטמן:  יש תיקונים שבתחילת הדיון הקודם היו על בסיס מה שנאמר בדיונים הקודמים-קודמים, ואמרנו שנכניס לנוסח

יוליה מלינובסקי: היינו בסעיף 17, ולא הגענו לשם

יהודה חשאי: היינו בסעיף 17

קריאה: היינו בסעיף 17

יוליה מלינובסקי: העלית שאלה על סיום כהונה, אדוני היושב-ראש

שמחה רוטמן: סיימנו את סעיף 17, הקראנו ודנו בכל סעיפי 17

יוליה מלינובסקי: אתה בעצמך העלית פה שאלות, למשל, מה עם סיום הכהונה של רב יישוב

יוליה מלינובסקי:  על זה צריך לחזור

שמחה רוטמן: כשיהיו לזה תשובות, נחזור על זה

שמחה רוטמן:  כשאין לזה תשובות, לא נחזור על זה

שמחה רוטמן:  סימנו את זה, כדי שכשיהיו לזה תשובות, נחזור לזה

שמחה רוטמן:  בינתיים אין לזה תשובות

יוליה מלינובסקי: זה פתוח

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  מה שפתוח רשום כפתוח

שמחה רוטמן:  אנחנו בסעיף 18

גלעד קריב: - - - גם נשאר פתוח?     

שמחה רוטמן: יש המון סימונים בדברים שמסומנים בצהוב מתחילת הדיון

גלעד קריב: אני רק אזכיר, אדוני, שביקשתי לקבל חוות דעת כתובה מהייעוץ המשפטי על כל מנגנון הכשירות, שבעיניי מעלה קשיים משפטיים מאוד מאוד גדולים

שמחה רוטמן: בסדר גמור, סעיף 18

גלעד קריב: אם מותר לי רק משפט אחד, אין לי שום מחלוקת שאדם, בשביל להתמנות לרב יישוב או לרב אזורי, צריך לעבור שני שלבים שיש בהם אלמנט של בחירה, והשלב הראשון הוא עמידה בסטנדרטים מקצועיים של בחינות

גלעד קריב:  אני רק לא חושב שאפשר לעשות פה שני מנגנונים שגם בוחנים את אופיו ואת התאמתו בשלב הכשירות, ואחרי זה ועדה בוחרת

שמחה רוטמן: זה נושא עקרוני שדנו בו גם בעניין רב עיר

גלעד קריב: בסדר

גלעד קריב:  אני מבקש לקבל בעניין הזה התייחסות בכתב של הייעוץ המשפטי

טלי גוטליב: כשירות לרב – יש סעיף ספציפי

גלעד קריב: אנחנו עמוק בתוך הדיון

שמחה רוטמן: זה דיון שניהלנו שלוש פעמים לגבי שלושה סוגים של רבנים

אלעזר שטרן: סעיף 18 – ייצוג נשים בוועדה

אלעזר שטרן:  לפחות רבע מבין חברי הוועדה הבוחרת יהיו נשים

אלעזר שטרן:       אני מסב את תשומת לב הוועדה לשתי נקודות: 1

אלעזר שטרן:  יש פער בין הסעיף הזה, שחל על רבני יישובים ורבנים אזוריים

אלעזר שטרן:  זה גם יחזור על עצמו אחרי זה ברבני שכונות, שזה רבע

אלעזר שטרן:  לבין הנושא של רבני ערים, שם זה שליש

אלעזר שטרן:  השאלה אם זה נובע מגודל

שמחה רוטמן: אני אגיד ממה זה נובע

אלעזר שטרן: עוד הערה קטנה, טכנית

אלעזר שטרן:  שימו לב שבניסוח המקורי, לפני התיקונים שנערכו בדיון הקודם, הוועדה של רב יישוב מנתה שמונה אנשים, ואז רבע זה שתיים מתוך שמונה

אלעזר שטרן:  זה ברור

אלעזר שטרן:  הוועדה של רב אזורי מנתה ארבעה, ואז רבע זה אחד

אלעזר שטרן:  עכשיו הם מונים חמישה, ומכיוון שזה 1

אלעזר שטרן: 7, לכאורה זה אמור להיות שתיים

שמחה רוטמן: זאת המציאות

שמחה רוטמן:  מה שהיועץ המשפטי אומר הוא שבוועדה של חמישה, כאשר אתה אומר שלפחות רבע יהיו נשים, ומאחר ואין סיטואציה של חצי אישה-חצי גבר - - -     

יהודה חשאי: יש

גלעד קריב: יהודה, אני מפיץ עכשיו את האמירה שלך ברינגטון

גלעד קריב:  דרך אגב, זה גם לא נכון

גלעד קריב:  המשנה מלאים בדיונים הלכתיים בדיוק בסוגיה הזאת

גלעד קריב:  זאת המצאה חדשה?  

יצחק פינדרוס: אני חייב לשאול שאלה טכנית

יצחק פינדרוס:  היועץ המשפטי, אתה אומר רבע מחברי הוועדה, והרי יש פה שלושה גופים שממנים את הוועדה

יצחק פינדרוס:  בסוף ארבעה

יצחק פינדרוס:  יש פה ארבעה שמהם אתה לוקח חוות דעת

יצחק פינדרוס:  למי נותנים - - -     

שמחה רוטמן: באתי לענות בדיוק על זה

שמחה רוטמן:  ידעתי מה אתה רוצה לשאול

גלעד קריב: לצערנו, בינתיים, הרב האזורי שהמועצה ממנה לא יכול להיות אישה

גלעד קריב:  זה יקרה בעוד כמה עשרות שנים

שמחה רוטמן: גלעד, בבקשה

גלעד קריב: אני פותר לחבר הכנסת פינדרוס את הבעיה

גלעד קריב:  חברים, אולי תפסיקו לפתור בעיות? אתם רק מייצרים בעיות על כל בעיה שאתם פותרים

גלעד קריב:  שאל היועץ המשפטי שאלה, התשובה אליה מגלמת גם את התשובה לשאלתו של חבר הכנסת פינדרוס

טלי גוטליב: - - -     

גלעד קריב: טלי, להירגע

גלעד קריב:  מה קרה?     

טלי גוטליב: די, באמת

גלעד קריב: טלי, אבל זה לא הדיון הזה

טלי גוטליב: די, למה לתקוע את זה?      

שמחה רוטמן: טלי וגלעד, מדוע אתם לא יכולים - - -     

טלי גוטליב: אף אחד לא מונע מאישה להתמנות

גלעד קריב: מה זה בחדא מחתא? אני לא מבין, אני הפרעתי עכשיו?     

שמחה רוטמן: אתם שניכם הפרעתם

שמחה רוטמן:  אפשר, בבקשה, להפסיק?     

גלעד קריב: כשאני מפריע, אני מבקש לקבל התייחסות אקסקלוסיבית ממך

גלעד קריב:  אל תשים אותי ביחד באותה סירה של הפרעות

גלעד קריב:  היא ליגה אחרת

שמחה רוטמן: יש לי כלל, שלטובת הייצוג ההולם בכל אירוע של הפרעה, 50% נשים ו-50% רפורמים

שמחה רוטמן:  לטובת הייצוג ההולם

שמחה רוטמן:  ואתה שומר על המסגרת הזאת

שמחה רוטמן:       כפי שאמר חבר הכנסת פינדרוס, יש גופים שונים שממנים

שמחה רוטמן:  מאחר ואת ההרכב של הגוף של רבנים אזוריים כתבנו במפורש, אנחנו יודעים שכבר בקביעת ההרכבים, מאחר וארבעה הם תושבי היישוב, שנבחרים על ידי הוועד המקומי, כתבנו עליהם שמתוכם אישה אחת

גלעד קריב: בסעיף קטן (3), ולדעתי צריך לשנות את זה לשניים

שמחה רוטמן: אני לא יודע, כי אני לא עושה הבטחת ייצוג

שמחה רוטמן:  הם, את הארבעה שלהם – פותרים

שמחה רוטמן:  את הרבע הם נותנים מקומי

משה טור פז: בזה התייחסת לסעיף 10?     

שמחה רוטמן: לא, לסעיף 15

גלעד קריב: לא כדאי לך ללכת בדרך הזאת, כי זה יאפשר תקיעת ועדות

שמחה רוטמן: זה לא יאפשר, אני לא חושב

שמחה רוטמן:  תן לי שנייה

שמחה רוטמן:  ככל שנציג המועצה הדתית ונציג המועצה האזורית יהיו נשים, הגענו למכסת הרבע

שמחה רוטמן:  אם לא, השר הוא הגורם האחרון

שמחה רוטמן:  כשם שהשר הוא הגורם המאזן בגוף שבוחר רבני ערים, ביחד עם המועצה המקומית, במקרה הזה השר יהיה הגורם המאזן

שמחה רוטמן:  במקרה הזה, הוא לא צריך להגדיל יותר את הגוף אלא פשוט בוחר את הנציג שלו כאישה

שמחה רוטמן:  הוא יהיה הגורם המאזן, במקרה שאף אחד מהאחרים לא

שמחה רוטמן:  אם כבר יש, לא צריך

שמחה רוטמן:  הוא עדיין לבחור אישה, ואני לא עוצר אותו

יצחק פינדרוס: התשובה לשאלה זה השר

יהודה חשאי: זה קרה לנו עכשיו בהרכב של גוף הוועדה הבוחרת לרבני ערים, כשהשר נתן את הנציגה שלו כאישה בוועדה

שמחה רוטמן: הגדלנו את הגוף הבוחר לחמישה ברב אזורי, ואז ממילא יש חובת ייצוג של שתיים לפחות

שמחה רוטמן:  זה לא רבע, ואפשר לכתוב אפילו בחוק שבוועדה אזורית זה לא רבע אלא שתי חמישיות

שמחה רוטמן:  זה יותר מרבע

שמחה רוטמן:  גם פה, השר צריך להיות הגורם המאזן אם המועצה האזורית לא תבחר שתי נציגות נשים

יהודה חשאי: בדרך כלל, ככה זה נהוג וככה זה עובד עד היום

יהודה חשאי:  השר מודיע לוועדה: עליכם לבחור שני נציגים, מתוכם אישה

יהודה חשאי:  ככה זה עובד בדרך כלל

יהודה חשאי:  אם קרה שלא ניתן, כמו שהיה בחצור, אין בכלל נשים במועצה

שמחה רוטמן: פה אין בעיה כזאת, כי שני נציגי המועצה האזורית יכולים לבחור לכאורה את מי שהם רוצים

שמחה רוטמן:  הם לא חייבים להיות חברי המועצה

שמחה רוטמן:  ואם כתבתי להם בחוק שלפחות אחד מנציגי המועצה האזורית, אז אישה אחת תהיה בכל מקרה

שמחה רוטמן:  אם נציג המועצה הדתית או הנציג השני מהמועצה האזורית לא יהיה אישה, אתה כשר צריך לדאוג שהנציג שלך תהיה אישה

יהודה חשאי: הבעיה היחידה שתישאר היא רב שכונה

שמחה רוטמן: אנחנו עוד לא שם

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, אני מציע שאם אנחנו כבר מסדירים את החקיקה, הרעיון שהשר ממנה אחרון תוך התחשבות – תמצאו דרך לעגן את זה

יהודה חשאי: אם לא, אי-אפשר להרכיב את הוועדה

גלעד קריב: תשקלו את זה

שמחה רוטמן: אפשר לכתוב שנציג השר יהיה אישה

יהודה חשאי: אבל אז מורידים את שיקול הדעת בהרכב של הגוף הבוחר

יהודה חשאי:  אני אומר שוב, לא ניתן יהיה להרכיב את הוועדה

שמחה רוטמן: יהודה, אתה לא מקשיב

שמחה רוטמן:  לא מורידים

גלעד קריב: יהודה, אני אומר לטובתך, אני רק אומר לטובתך

גלעד קריב:  אל תפתחו פה פתח שגופים שונים, לרבות שר לעומתי, יכולים לתקוע תהליך של ועדה על ידי משחק עם הייצוג

גלעד קריב:  אז תגדירו את המנגנון

גלעד קריב:  הסדרתם את העניין, תגדירו

יוליה מלינובסקי: הוא מאוד צודק

גלעד קריב: מכיוון שברור שחלק מהנציגים שממנה מועצת הרבנות הראשית בהגדרה הם גברים, אני רוצה לבקש, אדוני היושב-ראש, שתי בקשות

גלעד קריב:  האחת, שבסעיף 15(א) סעיף קטן (3), כשמדובר על נציגים של הוועד המקומי, אני מציע להעלות פה את היחס

שמחה רוטמן: אני מבין את הרצון, ואני אסביר לך במשפט למה לא

שמחה רוטמן:  בגדול, היו שם שני נציגי ועד מקומי, וההבנה שם שמדובר בחברי ועד במקור, והנציגים הפעילים בתחום הדת ביישוב

שמחה רוטמן:  יש סיטואציה שכל חברי הוועד הם גברים, ואז אני בעצם אומר להם: אני מדיר אתכם מהתהליך

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לעשות את זה, ולכן אני לא עושה את זה

שמחה רוטמן:  לכן עשיתי אחד

שמחה רוטמן:  הנקודה שלך נכונה, פשוט פרקטית, כמו שבעיר לא עשיתי את זה

גלעד קריב: אני אחשוב על דרך אחרת

שמחה רוטמן: אין ויכוח עקרוני איתך

גלעד קריב: בסעיף קטן (5), ב-(ב), לא צריך, לאור האופציה הזאת, להגדיר שגם פה יש חובת ייצוג, לפחות של אחד מבין השלושה?     

אלעזר שטרן: יש בפסקה 2

שמחה רוטמן: זאת הערה ניסוחית – האם סעיף (2) חל על (5)? ההבנה שלי שכן

שמחה רוטמן:  צריך לוודא שהנושא הזה סגור

גלעד קריב: תבהירו שזה לא סעיף - - - שאין מועצה דתית

שמחה רוטמן: זאת הערה ניסוחית נכונה לגבי סעיף 15(ב)(5)

יצחק פינדרוס: אם במועצה האזורית אין מועצה דתית, תכלול הוועדה שלושה נציגים

שמחה רוטמן: ומהשלושה האלה, לפחות אחת אישה

גלעד קריב: ברוב המועצות האזוריות אין מועצה דתית

שמחה רוטמן: כן, כן

שמחה רוטמן:  זאת הערה ניסוחית נכונה מאוד

שמחה רוטמן:  או שתכתוב שאם במועצה האזורית אין מועצה דתית, במקום נציג המועצה הדתית, כאמור בסעיף (1), ייבחר נציג בהסכמה

איגי פז: אני אשמח להתייחס גם לנקודה של הייצוג ההולם

איגי פז:  העמדה של משרד המשפטים היא שהייצוג של נשים צריך להיות כמה שיותר קרוב לשיעור של הנשים באוכלוסייה, גם כדי לייצר התאמה והרמוניה חקיקתית להרכב של האסיפה הבוחרת את רבני הערים

איגי פז:  אנחנו מציעים בכל זאת לשקול להגדיל את הייצוג לשלוש

איגי פז:  לגבי ההערה של חבר הכנסת גלעד קריב ולתשובה שלך, להבנתי, נציגים של הוועד המקומי לא מחייב שהם יהיו חברים בוועדות

שמחה רוטמן: לגבי מועצה אזורית, אני מסכים

שמחה רוטמן:  לגבי רב אזורי, אפשר לכתוב שליש

שמחה רוטמן:  זה למעשה שתי חמישיות, יותר משליש

שמחה רוטמן:  אין לי בעיה, ואני לא רואה לזה התנגדות

שמחה רוטמן:  לגבי יישוב, זה כן מייצר קצת בעיה

איגי פז: לגבי יישוב, אתה התייחסת לסיטואציה שבה הנציגים הם ממש חברים שמכהנים בוועדה המקומית

איגי פז:  אני אומר שארבעה נציגים של הוועד המקומי, לא מחייבים שהם יהיו - - -      

שמחה רוטמן: אני יודע שאני לא מחייב, אבל אני לא רוצה לייצר סיטואציה שמכריחה אותם לא לבחור מישהו מאצלם

איגי פז: הם יכולים - - -     

שמחה רוטמן: אני מסכים שהם יכולים לבחור מישהו אחר, זה ברור

שמחה רוטמן:  ואנחנו גם רוצים שהם יבחרו אנשים שפעילים בתחומי הדת

שמחה רוטמן:  אבל אנחנו לא רוצים להדיר, בוודאי לא ברמה של 50%, כך שהרצון שלנו בייצוג של 50% או יותר מזה – אנחנו מפילים עליהם ייצוג של שליש, של כלל הוועדה – יגרום להדרה של שחקן מרכזי מתוך הגורמים הפעילים ביישוב

שמחה רוטמן:  הגורם הפעיל ביישוב הוא הוועד המקומי הנבחר, ויכולים להיות שם שני אנשים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שכל הוועד המקומי הנבחר הוא שניים או שלושה אנשים

שמחה רוטמן:  ביישוב דתי הם ירצו שכל חברי הוועד בוודאי יהיו, פלוס אחד

שמחה רוטמן:  זה הגיוני, הם הנציגים הנבחרים של המושב

שמחה רוטמן:  להדיר

שמחה רוטמן:  אם המושב בחר נשים לוועד המקומי – אהלן וסהלן

שמחה רוטמן:  ואם לא, אני אכריח אותם?      

איגי פז: אני לא רוצה להדיר אותם

משה טור פז: אתה מציע שיהיו חברים שהם לא רק נבחרים

שמחה רוטמן: זה אפשרי, אני מאפשר את זה, אבל אני לא רוצה להכריח

איגי פז: אני לא רוצה להתערב, אבל אני רוצה להגיד להם – אלה כללי המשחק

שמחה רוטמן: אני נותן להם אחד מארבעה

שמחה רוטמן:  לעשות להם חצי, זה יותר מדיי

גלעד קריב: יכול להיות שהפתרון הוא להוסיף נציג

גלעד קריב:  כרגע הוועדה הבוחרת של רב יישוב היא שמונה אנשים

גלעד קריב:  אתם מתנגדים מבחינת ההרכב הפנימי לקבוע שלוועד המקומי יהיו חמישה נציגים, ושניים מתוכם נשים? אתם מתנגדים לזה מבחינת ההרכב?     

שמחה רוטמן: ואז זה ועד של תשעה

גלעד קריב: אסיפה בוחרת של תשעה, ושליש נשים

גלעד קריב:  אתם מתנגדים לזה מבחינת ההרכב?     

שמחה רוטמן: גם ככה, הנציגים המקומיים - - -     

גלעד קריב: אני מבין

גלעד קריב:  אולי שני נציגי מועצה אזורית? יהודה, ממילא יש שם סיטואציה, שבניגוד לרב האזורי וכולי, הנציגות של השר ושל הרבנות הראשית - - -     

שמחה רוטמן: היא לא ברוב

שמחה רוטמן:  בכל מקרה, אין שם רוב

גלעד קריב: לכן אני שואל, האם אי-אפשר לפתור את הסוגיה הזאת שהיא באמת מהותית, ולייצר סטנדרט?     

יהודה חשאי: שהשר יוסיף עוד אישה

גלעד קריב: ואז עיוותת את היחס בין המקומיים - - -     

משה טור פז: או שחברי הוועד יבחרו מתוכם

יהודה חשאי: אפשר שזה יהיה מקרב המשרד, ולא חייב שזה יהיה איש פוליטי

יהודה חשאי:  אפשר להוסיף אישה מטעם המשרד, לא פוליטי, חס ושלום

גלעד קריב: במקרה שאין שליש, שזאת תהיה בחירה של השר ושל המועצה האזורית בהסכמה

יהודה חשאי: השר יוכל להוסיף עוד נציג מקרב עובדי משרדו

שמחה רוטמן: תן לי לראות אם אפשר להגיע למשהו בהסכמה

שמחה רוטמן:  קודם כול, לעניין ייצוג הנשים, כרגע זה רבע ברב יישוב, והרבע הזה, חובת הייצוג הזאת מוטלת על נציגי היישוב ועל השר

שמחה רוטמן:  כלומר, לא מוטלת חובת ייצוג לא על המועצה האזורית ולא על המועצה הדתית

שמחה רוטמן:  אני יכול להעלות לשלוש נשים, ואז אני משמר את השליש – למעשה, אפילו יותר משליש

שמחה רוטמן:  אני יכול להעלות לשלוש נשים, ואני יכול להגיד שנציג המועצה הדתית ונציג המועצה האזורית, ביניהם תצטרך להיות אישה אחת

שמחה רוטמן:  הבעיה היא שבסיטואציה כזאת אני יכול לייצר כיפופי ידיים ביניהם מי בוחר את האישה, ולכן אני לא עושה את זה

יהודה חשאי: אי-אפשר שנציג המועצה תהיה אישה

שמחה רוטמן: בוודאי שיכול להיות

שמחה רוטמן:  אם יש

יהודה חשאי: אם היא מכהנת כיושבת-ראש

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  לא חייב להיות נציג המועצה הדתית

שמחה רוטמן:  יש נציג המועצה

יהודה חשאי: השאיפה שלנו - - - ליושב-ראש

שמחה רוטמן: אני מבין, ואני לא מתערב להם

שמחה רוטמן:  יהודה, הצבעת בדיוק על הנקודה שאני מצביע עליה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לייצר מצב, לא שראש המועצה שרוצה להיות מעורב – נניח שהוא גבר – לא באירוע, או שראש המועצה הדתית שהוא גבר ורוצה להיות באירוע

שמחה רוטמן:  אז אני מייצר אצלם כיפופי ידיים בשאלה מי עוד ומי לא

שמחה רוטמן:  לכן, אני חושב שההצעה שהוצעה פה, שבמקרה שאחרי כל זה, מגיע השר ואומר שיש רק אישה אחת, והאישה שאני ממנה, אני חושב שאפשר יהיה למנות אישה נוספת, במקרה הזה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיהיה בהסכמה של המועצה האזורית עם השר – בהיוועצות – כדי שלא יהיו שחקני וטו

יוליה מלינובסקי: בהיוועצות אומר שלא חייבים

שמחה רוטמן: הבעיה היא שחקני וטו

יהודה חשאי: או נציג ציבור בהיוועצות או מקרב עובדי המשרד גם בלי היוועצות

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  אתה מעוות את היחס

שמחה רוטמן: לכן אני אומר, נשאיר את זה ככה

שמחה רוטמן:  מאחר וזה מייצר עיוות יחסים - - -     

גלעד קריב: אני לא מכיר הרבה מקומות בחוק – משרד המשפטים יתקן אותי – שנקבע סטנדרט של ייצוג מגדרי, והוא ברמה כל כך נמוכה של רבע

שמחה רוטמן: זה לא נכון, זה המצב עד היום

גלעד קריב: אני לא מכיר בחקיקה

איגי פז: בדרך כלל כתוב ייצוג הולם לשני המינים, והיחס הוא פחות או יותר - - -     

שמחה רוטמן: לא, זה לא נכון

שמחה רוטמן:  איגי, מה שאתה אומר אינו מדויק, וסליחה שאני אומר

שמחה רוטמן:  ככל שיש גוף ששולח מספר מסוים של נציגים – הוועדה לבחירת שופטים או הוועדה לבחירת דיינים כמודל – אתה מטיל עליו את החובה שמוטלת על כלל הגוף

שמחה רוטמן:  ואם יש גוף ששולח שלושה, אתה אומר לו, לפחות אחד כמו בוועדה לבחירת שופטים, ואז זה שליש

שמחה רוטמן:  אל תשכחו שאין חובת ייצוג הולם הדדית

שמחה רוטמן:  יכול להיות מצב שהיישוב יגיד: אני שולח רק נשים, אבל לא יכול להיות שהוא ישלח רק נשים

שמחה רוטמן:  לכן, אנחנו לא נמצאים באירוע זהה

ירדנה קופ יוסף: שמחה, זה בסדר שיהיו רק נשים בוועדה, מכיוון שממילא האדם שייבחר הוא רק איש

ירדנה קופ יוסף:  הוא לא יכול להיות אישה

שמחה רוטמן: אנחנו לא עובדים ברציונל הזה

גלעד קריב: בינתיים

יוליה מלינובסקי: מלכתחילה יש פה אפליה

גלעד קריב: אני מבין את הקושי, ואני חושב שאני מבין גם את ההתנגדות של יהודה לעוות את מערכת הכוחות בין הגופים

גלעד קריב:  אני חושב שכדאי לשקול מחדש

גלעד קריב:  אני מבין את מה שאתה אומר על צמצום יכולת הבחירה של הוועד המקומי, אבל דווקא מכיוון שמדובר ברב יישוב, ברב קהילתי, ולא ברב אזור, לא יקרה שום דבר אם נדרוש שני - - -     

שמחה רוטמן: אני אחדד את מה שגלעד אומר

שמחה רוטמן:  ברב עיר, הבנו את האירוע של שחקני וטו ואת כל הדברים האלה

שמחה רוטמן:  ברב יישוב, אנחנו בכל מקרה בסיטואציה שבה אין מצב שהיישוב, בניגוד למועצה האזורית, יהיה שחקן וטו

שמחה רוטמן:  אני מדבר רק על רב יישוב, ולא על אחרים

שמחה רוטמן:  היישוב תמיד רוצה, ואם היישוב לא רוצה, אין רב

שמחה רוטמן:  לא יהיה מצב שהיישוב יגיד: אני לא מגיע איתך להסכמה, כי אני לא רוצה רב

שמחה רוטמן:  אם הוא לא רוצה רב, הוא לא בתהליך

שמחה רוטמן:  בניגוד למועצה אזורית, שם אמרנו שיכולים להיות ניגודים, אני שואל מדוע לא להגיע להסכמה עם היישוב על נציג חמישי? להסכמה עם הוועד המקומי, לא עם המועצה

שמחה רוטמן:  ברב יישוב זה לא צריך להטריד אותך כל כך

שמחה רוטמן:  תחשוב על זה

שמחה רוטמן:  אז יהיה נציג חמישי, שהוא בהסכמה של השר והיישוב, והוא לא מעוות לך את התמריצים, כי בכל מקרה אין שם שחקן וטו

שמחה רוטמן:  זה מייצר איזון ואנחנו מגיעים לשליש ומייצרים קו אחיד בכל החוק

שמחה רוטמן:  אני מקווה שגלעד, שמצטרף איתי לרעיון של קו אחיד בכל החוק, יסכים איתי לעוד דברים שביקשתי בהם קו אחיד בכל החוק, ופה הוא טוען שיש הבדלים

שמחה רוטמן:  זאת הערה, עקיצה

גלעד קריב: אתה רק שוכח שבתפיסה התיאולוגית שלי, קביעות זה לא בהכרח תכונה טובה

יוליה מלינובסקי: שאלת הבהרה, רב אזורי אפשר למנות בלי הסכמה של - - -     

שמחה רוטמן: לא, לא, לא

שמחה רוטמן:  אמרתי שבניגוד לרב עיר

יוליה מלינובסקי: ומה עם רב אזורי?     

שמחה רוטמן: שם פתרנו את הבעיה של הייצוג

יוליה מלינובסקי: אמרת שברב אזורי יש עדיין ניגודים

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אמרתי שבניגוד לרב אזורי, שם פתרנו את הבעיה והבאנו כבר לשתי חמישיות, ביישוב אנחנו בסיטואציה של רבע

שמחה רוטמן:  לעומת זאת, ברב עיר אנחנו לא מוכנים לשחקני וטו

שמחה רוטמן:  ברב אזורי, המועצה עצמה היא שחקן וטו בכל מקרה

קריאה: המועצה הדתית?     

שמחה רוטמן: המועצה האזורית או הדתית, לפי העניין

יוליה מלינובסקי: כלומר, אי-אפשר יהיה למנות רב אזורי בלי הסכמה של אותה מועצה אזורית?      

שמחה רוטמן: בלי בקשה של המועצה הדתית או של המועצה האזורית

יוליה מלינובסקי: ואם הם הגישו בקשה ואחר כך התחרטו?     

שמחה רוטמן: זאת לא סיטואציה שמדובר עליה

שמחה רוטמן:  ואם השר יתחרט באמצע? זה לא עובד ככה

שמחה רוטמן:  יש בקשה, זה מתניע את התהליך

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, רק הבהרה

אלעזר שטרן:  אני מודה שלא הבנתי

שמחה רוטמן: עוד לא קיבלנו לזה תשובה, אבל ההצעה היא כזאת

אלעזר שטרן: ההצעה היא שיהיו תשעה?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  ההצעה היא כזאת – בדומה לסיטואציה שקיימת ברבני ערים, שם אמרנו שאם לא מגיעים לשליש ייצוג נשים, כל אחד בוחר נציג

שמחה רוטמן:  פה, במקרה הזה, יהיה הגוף הבוחר של שמונה, אבל אם נוכח השר שאין שליש ייצוג נשי, דהיינו אין לפחות שלוש נשים באירוע מכל סיבה שהיא, יוסיפו נציגה תשיעית והיא תהיה בהסכמה בין השר לבין היישוב

שמחה רוטמן:  בדומה למה שקורה ברב

גלעד קריב: אני חושב שזה פתרון טוב

גלעד קריב:  שהייעוץ המשפטי ומשרד המשפטים יחשבו - - -     

אלעזר שטרן: אם אני מבין נכון, המשמעות היא שנכתוב לפחות שליש

שמחה רוטמן: המשמעות היא שנכתוב לפחות שליש

שמחה רוטמן:  אפשר לכתוב יותר משליש ולצאת גדולים

שמחה רוטמן:  המשמעות היא שתי חמישיות ושליש

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות יותר – שלוש שמיניות או שליש

שמחה רוטמן:  לפחות שליש מכסה את הכול

גלעד קריב: אני רק מבקש דבר אחד, שבמסגרת ההסדר שתביאו בפעם הבאה תשקלו את הסיפור של שניים, ושניים מהוועד המקומי

גלעד קריב:  רב יישוב הוא רב קהילתי

גלעד קריב:  חצי מהקהל שהוא משרת הוא נשים

שמחה רוטמן: גלעד, במקום שאין לי איתך מחלוקת, עקרונית אנחנו צריכים להמשיך לדון

שמחה רוטמן:  עקרונית אני מסכים איתך, והסברתי לך את הבעיות הפרקטיות, שגם אתה מבין אותן

שמחה רוטמן:  מצאנו פתרון פרקטי, שאני מקווה שמקובל על המשרד, ואז נתקדם איתו לבעיה עקרונית וזהו

אלעזר שטרן: שאלת הבהרה אחרונה לגבי מה שהעלה קודם חבר הכנסת קריב, לכתוב בחוק שהאחריות היא של השר?      

שמחה רוטמן: אני חושב שהמנגנון שיצרנו עכשיו לרבני יישובים אומר את זה במפורש

שמחה רוטמן:  לרבנים אזוריים יהיה כתוב שאם נבחרה רק אישה אחת מאחרים, נציגת השר תהיה אישה

שמחה רוטמן:  יהודה, אין לזה התנגדות? זאת בכל מקרה הפרקטיקה ונכתוב אותו דבר

שמחה רוטמן:  ברב יישוב נגיד שאם אין שליש הולכים למנגנון של בחירה בהסכמה

יהודה חשאי: אני יכול לאתגר אתכם? אם נסכים לזה, ונחליט שזה הולך לבחירה חשאית עם קלפי, זה יהיה מקובל? נוסיף את האישה כמו שביקשתם, בהסכמה, וכל הגוף הבוחר כולו יצביע בקלפי

שמחה רוטמן: בעיניי, זה תמיד יותר טוב, אבל צריך להקים ועדת בחירות

גלעד קריב: צריך לחשוב על זה

שמחה רוטמן: בעיניי, זה תמיד יותר טוב

משה טור פז: האינטואיציה שלי טובה, אבל בואו נחשוב על זה

שמחה רוטמן: דבר ראשון, אני מברך על הרעיון הזה בכלל

שמחה רוטמן:  זה רק אומר שצריך להקים ועדת בחירות

יהודה חשאי: זה גם ייתן את המעמד של נבחרים באותו רגע, וזה יסדיר המון דברים

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  נחשוב על זה כולם

שמחה רוטמן:  אני מאוד אוהב את הרעיון

קריאה: השאלה של יהודה חשובה

קריאה:  האם זה ייתן מעמד של נבחרים?     

יהודה חשאי: זה יאפשר לתת מעמד של נבחרים

גלעד קריב: אלה נציגי ציבור, ונציגי ציבור הצבעתם גלויה ולא חשאית

גלעד קריב:  חברים, זה לא דבר פשוט

גלעד קריב:  חלק מהאנשים פה הם נציגי ציבור, ונציגי ציבור הצבעתם גלויה ולא חשאית

שמחה רוטמן: גלעד, זה לא נכון, זה לא מדויק

שמחה רוטמן:  תודה, יהודה, שהדלקת לי דיון חדש

משה טור פז: זה דורש חשיבה

שמחה רוטמן: זה דורש חשיבה, בואו לא נהיה נבהלים להשיב

שמחה רוטמן:  חברים, עלה פה רעיון, ובהסתכלות הראשונית שלי הוא רעיון מבורך

שמחה רוטמן:  דיברתי על כמה דברים שאני רואה בו כבעייתיים

שמחה רוטמן:  גם גלעד אמר

שמחה רוטמן:  בואו לא נהיה נבהלים להשיב, ונחשוב בהמשך הדיון

שמחה רוטמן:  לא צריך להחליט על הכול כרגע

שמחה רוטמן:  אני חושב ככלל שזה רעיון טוב, וההשוואה בכלל בין רבני ערים לרבני  יישובים וכולי, הרכב גוף בוחר והחשש המרכזי שדובר עליו, ספציפית על הרבנים המכהנים – עלו כל מיני חששות שרב מכהן כל הזמן יעשה חשבונות מול השר לשירותי דת, איך ראש המועצה יתנהג אליו, הממונה שלו וכל זה – ספציפית על הרב הממונה, אני מאוד אוהב את זה שמצביעים חשאית

שמחה רוטמן:  כמו שאני מאוד אוהב שמועצת הרבנות הראשית מצביעה חשאית

שמחה רוטמן:  יש לזה חסרונות ביורוקרטיים

יהודה חשאי: הייתי מוסיף אוטומטית את הבלנית מאותו יישוב, ואם אין בלנית, אחת פעילה מתחום הדת

יהודה חשאי:  אנחנו מוכנים לבוא לקראת, אבל - - -     

גלעד קריב: אולי היא לא תושבת המקום?     

שמחה רוטמן: אולי אין בלנית? הנקודה הזאת נרשמה כטיפול לפעם הבאה או בהמשך הדיון היום

גלעד קריב: שאלה לסעיף 17 – כשממנים היום במועצות אזוריות רבנים אזוריים, בהגדרה הרבנים האזוריים נושאים באחריות על אשכול יישובים מסוים? אני יודע שברוב המקרים כן, ואני שואל האם זה must

שמחה רוטמן: גלעד, דיברנו על זה, ואני אחזור על מה שנאמר

שמחה רוטמן:  ואם אני טועה – ידייקו

שמחה רוטמן:  ככלל, כאשר ממונה רב אזורי אחד במועצה, הוא ממונה על כל המועצה

שמחה רוטמן:  אם מבקשים יותר מרב אחד, במסגרת הבקשה ברור אם הוא יהיה אחראי על אגד היישובים הזה, על אגד היישובים ההוא, על האזור הגיאוגרפי הזה או על היישובים מהקבוצות האלו

שמחה רוטמן:  יש באמת שאלה מה קורה כאשר מועצה, שיש בה כבר רב אחד מכהן, תחליט שבגלל העומס היא רוצה להוסיף

שמחה רוטמן:  האם הרב האזורי המכהן לא יראה בזה פגיעה בסמכותו, במעמדו ובתפקודו? לכן נדרשת הסכמה של שני גופים לנושא הזה, וגם לנושא תקצוב ומועצה שמבקשת

גלעד קריב: אני אומר למה שאלתי, וברור לי שמיצינו את הדיון, אבל אני רוצה לשים את זה כחומר למחשבה

גלעד קריב:  הפער בין הגוף הבוחר רב יישוב לבין הגוף הבוחר רבנים אזוריים, הוא לא הגיוני

גלעד קריב:  הוא לא הגיוני

גלעד קריב:  פה ישנם שמונה ואולי יהיו אפילו תשעה חברים בוחרים במקרים מסוימים

גלעד קריב:  יש ייצוג של ארבעה אנשים ליישוב עצמו

גלעד קריב:  ברב אזורי – יכול להיות שרב אזורי ממונה על שלושה או ארבעה יישובים

גלעד קריב:  יש גם מועצות כאלה – עוצמת הייצוג של הקול המקומי, של האינטרס המקומי, מאוד מאוד נמוכה

שמחה רוטמן: נכון, אבל מצד השני, התנעת התהליך כולל קביעת אגד היישובים, בניגוד לרב עיר, נמצאת בידיים שלהם באופן מלא, ולכן זה שונה

גלעד קריב: לא, לא

גלעד קריב:  אני עושה פה השוואה בכוונה בין רב יישוב לבין רב אזורי

גלעד קריב:  אחרי זה נדבר גם על הבעיה הזאת ברב שכונה

גלעד קריב:  אני אומר שאנחנו יוצרים איזושהי אנומליה בין הזיקה לתושבים בשתי הוועדות הבוחרות

גלעד קריב:  אני לא בא לשנות את היחסים, ואנחנו גם נגיע למצב שבמועצות אזוריות מסורתיות ודתיות יכולים להיות גם רבנים אזוריים לא אחד או שניים

שמחה רוטמן: במקרים כאלו יעשו בעיקר רבני יישובים

שמחה רוטמן:  גלעד, אני מנסה להסביר לך שהשאלה שלך תיאורטית

גלעד קריב: השאלה לא תיאורטית

גלעד קריב:  למה יכול להיות מצב שבו רב אזורי - - - אגד של שלושה יישובים, ואין אף נציג של היישובים המקומיים, של הוועדים המקומיים

שמחה רוטמן: גלעד, אני אסביר לך מדוע השאלה תיאורטית

שמחה רוטמן:  במועצה אזורית, מעצם טיבה והגדרתה, הקשר בין יישוב ליישוב יכול להיות לא קיים, לפעמים אפילו שלילי

שמחה רוטמן:  לכן, כשאתה אומר רב אזורי במועצה אזורית גדולה, גם גיאוגרפית או במספר היישובים – יש מועצות אזוריות עם 70 יישובים - - -     

קריאה: 55 מקסימום

שמחה רוטמן: אין חוק שזה 55 מקסימום

שמחה רוטמן:  יכולים מחר בבוקר לקום שם עוד עשרה יישובים

שמחה רוטמן:  יכולים להיות גם 70 ו-80

גלעד קריב: בשטחים יש מועצות אזוריות עם 400 יישובים

גלעד קריב:  כל מאחז, כל גבעה

שמחה רוטמן: בדיוק, כן יירבו

שמחה רוטמן:  השם אלוקי אבותיכם יוסף עליכם ככם אלף פעמים

שמחה רוטמן:  תודה, זכר צדיק לברכה

שמחה רוטמן:  בכל פעם שמזכירים צדיקים שמיישבים את ארץ ישראל, צריך לברך אותם

שמחה רוטמן:  אמרנו שבמועצות אזוריות יכול להיות מצב, שרוב המועצה האזורית לא מעוניין ברב או יישובים לא דתיים במובהק

שמחה רוטמן:  ולהפך, יכולים להיות יישובים דתיים, שבכלל לא רואים צורך ברב אזורי, כי להם יש רב יישוב והם שמחים ומאושרים בחלקם, ורב אזורי רק יציק להם

שמחה רוטמן:  והם אומרים: אין לנו צורך בו, אני מסתדר יופי עם רב היישוב הפעיל היום, שגם ככה מגדיל ראש, ואם פתאום ייכנס רב אזורי, יהיו שאלות ומריבות

שמחה רוטמן:  זה נושא הרבה יותר מורכב

גלעד קריב: אני מבקש שנחשוב על זה לקראת השנייה והשלישית

גלעד קריב:  בבחירה של רב יישוב, מתוך שמונה יש חמישה נציגים לקהל הצרכני, פלוס רב שמחובר להוויית המועצה האזורית, כי הוא רב אזורי במועצה עצמה

גלעד קריב:  שישה מתוך שמונת חברי הגוף הבוחר הם בעלי זיקה מובהקת לוקלית

שמחה רוטמן: שלושה

גלעד קריב: שניים

שמחה רוטמן: שלושה, ואתה יכול להגיד שגם הרב יש לו קשר לוקלי

גלעד קריב: במועצה אזורית אחרת

שמחה רוטמן: בדרך כלל במועצה האזורית הסמוכה

שמחה רוטמן:  זה כמו רב יישוב אחר

שמחה רוטמן:  זה דומה

גלעד קריב: אני לא מבין למה צריך לרדת מגוף בוחר של שמונה לגוף בוחר של חמישה ברב אזורי

שמחה רוטמן: נחשוב על זה, בסדר גמור

שמחה רוטמן:       סעיף 19

אלעזר שטרן: 19

אלעזר שטרן:  כינוס הוועדה הבוחרת

אלעזר שטרן: מרכז הוועדה הבוחרת יאשר את המועמדים לבחירה לא יאוחר מחמישה ימים לפני מועד הבחירות, בכפוף לתנאים הקבועים בסעיף 20, וישלח הודעה לחברי הוועדה הבוחרת בדבר המועמדים שמועמדתם אושרה

אלעזר שטרן:       זה די מקביל ל - - -     

שמחה רוטמן: נכון, רק שאישור המועמדים הוא בידיים של מרכז הוועדה

שמחה רוטמן:  יש שם חלקים שבסדר גמור שהם מאושרים על ידי מרכז הוועדה

שמחה רוטמן:  הוא באמת גורם המקצועי, הוא איש המשרד לשירותי דת

שמחה רוטמן:  החלק של הקלון - - -     

אלעזר שטרן: אתה מתכוון לסעיף 20(ב) שפנה לסעיף 12(ב), שמכיל את כל התנאים המהותיים

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  כל החלק של מגורים, כשירות ותעודת הסמכה, אין לי בעיה שהמרכז יבדוק

שמחה רוטמן:  לסוגיית הקלון, אמרנו שזאת סוגיה לכאורה היא בעלת מאפיינים מעין שיפוטיים

שמחה רוטמן:  כאשר מדובר ברב עיר, אנחנו נותנים אותה ליושב-ראש שהוא דיין מכהן, דיין בדימוס

שמחה רוטמן:  פה אנחנו נותנים את זה לעובד המשרד, שהוא היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת, מרכז הוועדה

שמחה רוטמן:  הוא מאשר את המועמדים

אלעזר שטרן: בסעיף 19(ב) כתוב שמרכז הוועדה מאשר את המועמדים, ולפי סעיף 20 (ב), האישור של המועמדים כפוף להוראות של סעיף 12(ב)

אלעזר שטרן:  אחד התנאים לאישור מועמדים ב-12(ב) הוא שאין לו מה שנקרא קלון

שמחה רוטמן: חבריי חברי הכנסת, אדוני היועץ המשפטי, מרכז הוועדה הוא איננו גורם שיפוטי

שמחה רוטמן:  לכן זה מעורר בעיה ואני מעלה את הבעיה

שמחה רוטמן:  צריך לפתור אותה, אנחנו לא במחלוקת

שמחה רוטמן:  מרכז הוועדה איננו גורם שיפוטי

שמחה רוטמן:  זה עניין של חשיפה למרשם פלילי, כי ברגע שאתה נותן למישהו סמכות לקבוע, יש פה אלמנט של חשיפה למרשם פלילי

יהודה חשאי: או שמי שמגיש מועמדות, צריך לצרף את המרשם הפלילי המעודכן

שמחה רוטמן: לא, זה בסדר, אבל זאת בעיה של חוק המידע הפלילי

שמחה רוטמן:  עובד משרד, יכול להיות שהוא עובד מצוין לרכז ועדה, אבל הוא גם לא דמות שיפוטית או מעין שיפוטית ואני גם לא רוצה שהוא יהיה חשוף כהגדרה אוטומטית למידע פלילי

שמחה רוטמן:  המקבילה של זה בגוף רבני ערים זה דיין מכהן

שמחה רוטמן:  אני חושב שגם ברבני יישוב וגם ברבנים אזוריים, אנחנו לא יכולים לתת את זה לסתם עובד משרד

שמחה רוטמן:  זה בעייתי

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, רק כדי להבין גם מהייעוץ המשפטים של משרד המשפטים וגם מניסיונך

גלעד קריב:  הפרוצדורה של קביעת קלון – יש עוד נתיב של העסקה או של בחירה, שקביעת הקלון לא נעשית לא על ידי גורם משפטי אלא על ידי גורם שיפוטי או מעין שיפוטי? יש דוגמאות אחרות?     

שמחה רוטמן: על זה יענה משרד המשפטים

שמחה רוטמן:  מה קורה כשאדם מתקבל לעבודה בנציבות שירות המדינה?     

איגי פז: כשיש ועדת מכרזים,

איגי פז:  זה חלק מהדברים שבודקים

איגי פז:  חוק המידע הפלילי מסדיר את כל הנושא של הבדיקה - - -     

גלעד קריב: לא מה בודקים, אלא מי קובע את קיומו של קלון?     

אלעזר שטרן: יש פה משהו קצת שונה

אלעזר שטרן:  יש עניין של מי רשאי ומתי לקבל מידע פלילי, בשביל לשקול על כל קבלה לעבודה

אלעזר שטרן:  זה לא קשור למונח קלון

אלעזר שטרן:  יכול להיות שזאת עבירה שאין עימה קלון, ועדיין אני אחליט שאני לא מקבל אותו לעבודה על בסיס זה

אלעזר שטרן:  זאת שאלה של נציבות שירות המדינה, ובחוק המידע הפלילי יש קריטריונים מי רשאי לקבל ומי לא רשאי לקבל, מה רשאי לשקול ומה לא רשאי לשקול

אלעזר שטרן:  זה סוג אחד של דיון

אלעזר שטרן:  אנחנו בסוג אחר של דיון

גלעד קריב: צריך להבין איך הדיון הזה מתכתב עם החוק

אלעזר שטרן: זה מה שאני מסביר

אלעזר שטרן:  פה אנחנו בסוגיה אחרת של קלון

אלעזר שטרן:  בגלל שיש פה אנשים עם תפקיד ציבורי, ההיבט של הקלון משמעותי

אלעזר שטרן:  מישהו צריך לקבוע את הקלון

אלעזר שטרן:  לגבי רבני ערים, הקביעה שהתקבלה פה בוועדה בסופו של דבר, הייתה שמי שקובע את זה הוא יו"ר הוועדה הבוחרת, שהוא דמות שיפוטית

שמחה רוטמן: יש פה עוד אלמנט אחד של קלון, שכבר מופיע בחוק, וזה לעצם שלילת הכושר

שמחה רוטמן:  שם הגוף הוא שני הרבנים הראשיים או מועצת הרבנות הראשית? את מי שמנו שם?     

אלעזר שטרן: אני חושב ששמנו את נשיא בית הדין הרבני

שמחה רוטמן: אני מציע, שבמקרה של טענה להרשעה כזאת או לקבלת מידע כזה, מי שיכריע לרבני יישובים ולרבנים אזוריים יהיה נשיא בית הדין הרבני הגדול

שמחה רוטמן:  זה בנוגע לשאלה הנקודתית הזאת, גם כדי שהוא יוכל להיות חשוף למידע

יהודה חשאי: אפשר עוד רעיון? הרי בחוק הזה ממנים גם נציב

גלעד קריב: הנציב הוא דמות שיפוטית?     

שמחה רוטמן: הוא כשיר לרב עיר

גלעד קריב: חברים, תשאירו את הקלון להחלטה שיפוטית

שמחה רוטמן: עדיף הנשיא, עדיף הנשיא

שמחה רוטמן:  וממילא, זה גם מתאים

שמחה רוטמן:  לנשיא כבר היום אני לא מגדיל את המידע שמגיע אליו, והוא כבר היום זכאי לקבל את המידע הזה

שמחה רוטמן:  הוא אמור לקבל באופן שוטף כביכול מידע על הרשעה על רבנים, ככל שיש מידע לגבי זה

שמחה רוטמן:  הוא יכול לשקול, והוא גם יוכל לשקול אם הוא לא מתאים

איגי פז: אני מבקש להתייעץ ולחזור עם תשובה

שמחה רוטמן: בסדר גמור, תחזירו על זה תשובה

גלעד קריב: את סוגיית הקלון במילוי משרה ציבורית, הבנתי

גלעד קריב:  בתוך הפרוצדורה הזאת, אדם מגיש מועמדות, האם יש פרוצדורה על פי חוק המידע הפלילי שמסמיכה את מרכז הוועדה לעשות את הבדיקה הזאת? אנחנו דורשים את הבדיקה הזאת?     

אלעזר שטרן: בכל חוק, ברגע שאתה כותב שמידע פלילי לגבי אדם הוא רלוונטי - - -     

גלעד קריב: זה כתוב פה?     

אלעזר שטרן: ברגע שכתבת את זה, זה פותח את הסמכות לקבל את המידע

שמחה רוטמן: זה פותח את הסמכות לקבל את המידע, כולל מידע על חקירות פתוחות וכולל כל מיני דברים

גלעד קריב: ואת זה אנחנו משאירים בידי המרכז, מכיוון שהוא עובד מדינה

שמחה רוטמן: כרגע, כמו שזה כתוב, המרכז מקבל את זה

שמחה רוטמן:  כרגע

שמחה רוטמן:  בשנייה שנכתוב שזה נשיא בית הדין הרבני הגדול, או דמות אחרת שנחליט - - -     

גלעד קריב: לא, יש פה שתי סוגיות

שמחה רוטמן: לא, זאת אותה סוגיה

שמחה רוטמן:  בשנייה שנגיד שמרכז הוועדה יאשר את המועמדים לבחירה לפי סעיף 12(ב) מרכז הוועדה יבחן את התאמתם של הבוחרים לפי כך וכך, אולם לעניין סעיף 12(ב)(2), לא מרכז הוועדה יבדוק אלא נשיא בית הדין הרבני הגדול, או דמות אחרת שנחליט, הדמות השיפוטית

שמחה רוטמן:  או יושב-ראש ועדת הבחירה האחרונה שפעלה בעיר הסמוכה

שמחה רוטמן:  לא משנה

גלעד קריב: המידע אמור לעבור מכוח ההגדרות של שני החוקים לכל חברי הוועדה הבוחרת?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אנחנו שומרים שלא

גלעד קריב: אם יש ועדה בוחרת ואדם הורשע בפלילים, זה מידע שאינו רלוונטי לוועדה הבוחרת?     

שמחה רוטמן: זה דיון אחר

שמחה רוטמן:  פה זה בשלב אישור המועמדות

גלעד קריב: אני מדבר כבר על הוועדה הבוחרת

שמחה רוטמן: קודם כול, מרכז הוועדה מאשר את המועמדים לבחירה

גלעד קריב: בסדר גמור

גלעד קריב:  אם הנשיא קבע שיש קלון, זה פוסל את המועמדות

גלעד קריב:  הנשיא קבע שאין קלון, כי לדעתו לא היה קלון

שמחה רוטמן: האם מידע פלילי הוא מידע רלוונטי לבחירה?     

גלעד קריב: בהיעדר קלון

שמחה רוטמן: נכון להיום, גם ברבני עיר אנחנו לא חושפים מידע פלילי, ודאי לא לגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  נכון? יתקנו אותי איגי ואלעזר אם אני טועה

איגי פז: מידע מתוך התיק הפלילי לא חושפים

איגי פז:  אבל היו בעבר טענות על דברים שפורסמו

יהודה חשאי: מה שפורסם ומה שהוא ממלא בטפסים, מופיע

שמחה רוטמן: אין על זה ויכוח ואין דיון

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם התיק הפלילי של אדם נחשף ברגע שהוא מגיש מועמדות

שמחה רוטמן:  אני אומר שגם לרב עיר אנחנו לא נותנים את זה, אפילו לא לוועדה הבוחרת

שמחה רוטמן:  גם לרב אזורי

גלעד קריב: אני רוצה להבין מה קורה בנציבות שירות המדינה

איגי פז: יש הבדל בין אסיפה בוחרת לבין ועדת מכרזים, ועדת איתור שבוחרת

איגי פז:  בדרך כלל זאת ועדה המונה חמישה אנשים, ורק הם חשופים למידע

שמחה רוטמן: סליחה שאני אומר, יש הבדל בין ועדת מכרזים, כאשר יש גורם אחד שממנה אותה

גלעד קריב: יש פה מעין יצור כלאיים בין אסיפה בוחרת לבין ועדה

שמחה רוטמן: נכון, לכן זאת עוד סיבה להצעה של מנכ"ל המשרד לחשוב יותר ברצינות לכיוון של הצבעה בקלפי, כדי להפוך את זה יותר דומה ולהפריד את המידע

גלעד קריב: אבל אנחנו בדיון אחר

שמחה רוטמן: לא, זה דיון קשור

גלעד קריב: הסוגיה של תעודת יושר, אחרי חוק המידע הפלילי, כשרב מגיש מועמדות לאחת מן המשרות, בדגש לא על רב עיר, שנבחר באסיפה כמעט פומבית

גלעד קריב:  האם רב שמגיש מועמדות לרב שכונה או לרב יישוב, מציג תעודת יושר?     

איגי פז: לפי מה שאני בדקתי עם הלשכה המשפטית במשרד לשירותי דת, היום לא בודקים את זה

עמיחי פילבר: אבל הוא צריך להצהיר: הייתה לי הרשעה פלילית וכולי

שמחה רוטמן: את זה הוא ודאי חייב

גלעד קריב: אני לא יודע

גלעד קריב:  קבענו שהוא חייב?     

טלי גוטליב: שימו לב, זה לא מוגבל בזמנים, עם כל הכבוד

טלי גוטליב:  אם הוא הורשע כשהוא היה בן 18?     

גלעד קריב: זה החוק

גלעד קריב:  את זה מסדיר חוק המידע הפלילי

טלי גוטליב: לא, גם לא מסדיר

טלי גוטליב:  גם כשעבירה מתיישנת - - -     

גלעד קריב: לא, אסור להוציא

טלי גוטליב: בטח שמותר

טלי גוטליב:  הגופים המנויים להלן יכולים לקבל - - -     

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, די ברור שכל הסוגיה של תעודת יושר, של קלון, של מידע מהמרשם הפלילי לא בוררה די צורכה בהליכים

יצחק פינדרוס: אם אנחנו נמנה את נשיא בית הדין העליון?      

גלעד קריב: לא, זה לשאלת הקלון

גלעד קריב:  הדיון הוא האם כשרב מציג מועמדות, יש בכלל פרוצדורה של בדיקה או שלא בודקים? מכיוון שרבני שכונות ורבני יישובים הם אנשים שבאמת באים במגע עם הציבור, עם הדור הצעיר ביישובים – אנחנו יודעים – אם אנחנו מצפים מאנשי חינוך סטנדרט מסוים של בירור - - -      

יצחק פינדרוס: אבל זה לא בחקיקה

יצחק פינדרוס:  גם שם זה בתקנות

גלעד קריב: בחקיקה

איגי פז: כדי לקבל גישה למידע פלילי - - -     

גלעד קריב: התחושה שלי היא שהסוגיה הזאת לא מבוררת די צרכה בחוק

גלעד קריב:  תעשו על זה עבודה

איגי פז: אנחנו נעשה על זה בדיקה

אלעזר שטרן: גם אנחנו נבדוק את זה

גלעד קריב: שיעשו עבודה בנושא הזה

עמיחי פילבר: יש את הפרקטיקה של החיים, ובסופו של דבר, התהליך הוא כזה שבן אדם מגיש טפסים, הוא חותם עליהם והוא מתבקש להצהיר על דוחות מבקר המדינה וכולי

עמיחי פילבר:  אם בן אדם לא מצהיר – היה בן אדם שנשפט על זה במשפט פלילי והורשע

שמחה רוטמן: ברור, גם אם הוא כותב בקורות החיים שהוא ניהל עסק של 200 איש ולא 100

עמיחי פילבר: ממילא יש פה שתי אופציות: או שהבן אדם הצהיר ואז הכול כתוב, או שהוא לא הצהיר, ואז יבוא מישהו שמכיר אותו, ויבקש לפסול אותו כי הוא הורשע בעבר

גלעד קריב: עמיחי, זה לא נכון

יצחק פינדרוס: סליחה, חברים, אין מחלוקת עקרונית ואנחנו מחכים לתשובה האם יש צורך לאור הנסיבות האלו, לבקש תעודת יושר לתפקיד כזה, ותעודת יושר לכלל הוועדה, כן או לא

יצחק פינדרוס:  יכול להיות שזה יחסוך את מרבית הבעיה

יצחק פינדרוס:  במקרה שאין תעודת יושר, וצריך יהיה להסתכל בתיק הפלילי כי הבן אדם הורשע, והשאלה היא אם צריך לקבוע לו קלון או לא קלון, אני רוצה שזה יהיה נשיא בית הדין

איגי פז: לגבי הנקודה הזאת, אני אחזור עם תשובה

איגי פז:  עוד דבר, אני מזכיר את ההערה שלנו לגבי רבני עיר, שרלוונטית גם לכאן

איגי פז:  לפי תבנית החקיקה, ואנחנו גם חושבים שזה נכון, כדאי לשקול בכל זאת אם הוגש כתב אישום נגד מועמד, כמידע רלוונטי

איגי פז:  זה לא אומר בהכרח פסילה אוטומטית, אבל כן לשקול את המידע הזה כמידע רלוונטי

שמחה רוטמן: אם יש כתב אישום תלוי ועומד נגד אדם, הוא לא יוכל להוציא תעודת יושר, נכון? 

קריאה: לא, זה לא נכון

שמחה רוטמן: רק רגע, יש פה משרד משפטים

שמחה רוטמן:  לא הבנתי, אני שואל את משרד המשפטים ומישהו אחר צריך לענות?     

איגי פז: תעודת יושר מחוק המידע הפלילי, זה פחות רלוונטי, למיטב הבנתי

איגי פז:  היום הלשכה המשפטית שהיא הגורם המוסמך, נכנסת לתיק ובודקת בעצמה

שמחה רוטמן: אני שואל שאלה פשוטה, אם יש לבן אדם כתב אישום תלוי ועומד - - -     

איגי פז: כנראה שלא

שמחה רוטמן: כנראה שהוא לא יקבל תעודת יושר

שמחה רוטמן:  אם אני מכניס תעודת יושר, פתרתי את האירוע

שמחה רוטמן:  בשנייה שלא תהיה תעודת יושר, ואדם יקבל הסמכה לבדוק את מועמדותו של אדם על בסיס המידע מתוך התיק הפלילי, הוא יוכל לשקול את שיקוליו שלו

שמחה רוטמן:  האם כתוצאה מכתב אישום אני רוצה שהוא ישלול מועמדות לאדם? זה דיון עקרוני שניהלנו בפעם הקודמת, ואני לא חוזר עליו

שמחה רוטמן:  אני חושב שחזקת החפות מחייבת

שמחה רוטמן:  זאת עמדה עקרונית שדיברתי עליה כשהיה מדובר בראשי ערים

איגי פז: גם אם זה כתב אישום מאוד חמור?     

יוליה מלינובסקי: ואם זה היה פדופיליה?     

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  ואם זה על רצח?      

יוליה מלינובסקי: אם זה רצח, הוא כנראה יישב בכלא

יוליה מלינובסקי:  ואם אלה עבירות פדופיליה?     

שמחה רוטמן: יוליה, כל השאלה היא לא באיזו עבירה האשימו אדם, אלא באיזה עבירה הוא אשם

ירדנה קופ יוסף: אני מבקשת שאנחנו גם נוסיף לדעה של המשרד מצד המשפט העברי, כי יש בנקודה הזאת מה להגיד

ירדנה קופ יוסף:  עצם ההגשה יכול להיות שלא, אבל יכול להיות שבנוסף לכתב האישום, יש שמועות שלא פוסקות, וזה כן הופך להיות שיקול רלוונטי בהלכה דווקא במינוי רב של קהילה

שמחה רוטמן: בוודאי

שמחה רוטמן:  כאשר יש שמועות, ברור שבהליך הבחירה רשאים הגורמים הבוחרים להתחשב לא רק בכתב אישום; בשיקול דעתם כגוף בוחר הם ודאי רשאים להתחשב גם בכתבות בעיתונים, בשמועות שלא פוסקות ובמה שהם רוצים כי הם גוף בוחר ואני לא מכווין להם את שיקול הדעת מהם השיקולים

שמחה רוטמן:  חזקה על כל אדם שבוחר רב ליישוב שלו, שלא יבחר מישהו שהוא חושב שהוא פדופיל, בין אם הוגש כתב אישום, בין אם הוגש כתב אישום והאדם זוכה, בין אם הוא זוכה מחמת הספק, בין אם הוא זוכה מהיעדר ראיות

שמחה רוטמן:  הסטטוס המשפטי של התיק שלו לא מעניין אותי בהקשר הזה, כי כגוף בוחר אני לא אבחר אף פדופיל, בלי שום קשר לשאלה אם הוא הורשע או לא הורשע

שמחה רוטמן:  גם אם הוא זוכה

שמחה רוטמן:  לכולם זה ברור

שמחה רוטמן:       השאלה כאן אחרת, ואסור לערבב ביניהן

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם כאשר הוגש כתב אישום נגד אדם, גם אם כולם בגוף הבוחר משוכנעים במאה אחוזים מידיעה שלהם שכתב האישום הזה הוא עורבא פרח, והוא יבוטל בעוד שבוע, יבוא איזה גורם אחר ויגיד להם: בגלל שהיועץ המשפטי החליט להגיש כתב אישום, אתם מנועים מלבחור את האדם

שמחה רוטמן:  זאת הסיטואציה שמונחת על הכף

שמחה רוטמן:  אני לא אומר שאסור להם לשקול את זה

שמחה רוטמן:  לשקול את זה ודאי שמותר להם חובה עליהם לשקול את זה

איגי פז: לפי חוק המידע הפלילי הם לא יוכלו לשקול

גלעד קריב: הם לא יידעו

שמחה רוטמן: לכן אמרתי שסוגיית תעודת היושר תפתור את הבעיה הזאת

שמחה רוטמן:  אפשר לחזור שוב ולהגיד את אותו משפט שוב ושוב, ולכן אמרתי שסוגיית תעודת היושר תפתור את הבעיה הזאת והידע יהיה

טלי גוטליב: היום אסור להדפיס תעודת יושר

טלי גוטליב:  אסור להדפיס תעודות יושר

שמחה רוטמן: אתה מדבר על פסילת מועמד ואני מדבר על ידע, ואלה שני דברים שונים

טלי גוטליב: אי-אפשר להוציא היום תעודות יושר

גלעד קריב: טלי, אתם מסבכים את העניינים

שמחה רוטמן: אתם מסבכים לחינם

טלי גוטליב: אי-אפשר להוציא תעודת יושר

גלעד קריב: תדברו עם גבי פיסמן, שמובילה את הנושא של המידע הפלילי, ותבררו את הסוגיה

שמחה רוטמן: אני אומר שגם אם נחליט מסיבות טובות שהועלו פה על ידי חברי הכנסת ונציגים מהחברה האזרחית, מרבנים ומכולם, שמידע רלוונטי לגוף הבוחר הוא גם תיקים תלויים ועומדים, ונחליט שכן תעודת יושר או המקבילה של תעודת יושר - - -     

קריאה: אין תעודת יושר

שמחה רוטמן: לא משנה עכשיו

שמחה רוטמן:  זה באמת חשוב? סליחה, זה לא חשוב

שמחה רוטמן:  גם אם נחליט שהמידע הזה רלוונטי לבחירה, אפשר לבוא ולהגיד שהמידע יהיה חשוף בפני הגוף הבוחר, יחתמו על סודיות וכל הדברים האלה, ועדיין שלילת אפשרות הבחירה במועמד בשל הרשעה שקבע נשיא בית הדין הרבני הגדול, שמצדיקה שהבן אדם הזה לא יכול להיות מועמד, זה דבר אחד, ושלילה של הזכות להיות מועמד ולעבור אחד-אחד על הגוף הבוחר ולשכנע שתפרו לו תיק, זה דבר שני

שמחה רוטמן:  ולא צריך לערבב בין שני הדברים האלה

יהודה חשאי: כיום לרב יש הצהרה שהוא חותם עליה

יהודה חשאי:  תכף אני אקריא לכם אותה

משה סולומון: משפט אחד, בבקשה

משה סולומון:  אם אין אפשרות לקבל מידע מהמרשם הפלילי, אסור לפי חוק המידע הפלילי לבקש הצהרה בעניין

שמחה רוטמן: אבל זה לא בוויכוח, זה נאמר פה שלוש פעמים על ידי כולם

משה סולומון: לא, אדוני

משה סולומון:  הדברים נאמרו כמה פעמים הפוך לפרוטוקול, כאילו יש אפשרות על בסיס הצהרה לקבל מידע

משה סולומון:  אז לא, גם על בסיס הצהרה אי-אפשר

שמחה רוטמן: זה נאמר כמה וכמה פעמים, מה שאת אומרת

יוליה מלינובסקי: אפשר לדרוש הצהרה כזאת?     

גלעד קריב: אנחנו נבדוק את זה

טלי גוטליב: עושים פה סתם טלאי על טלאי

גלעד קריב: אני מבקש לדבר על סוגיה אחרת

גלעד קריב:  אני מסתכל על סעיף 19, סעיף קטן (ב), אחרי שאושרה המועמדות, רשימת המועמדים מפורסמת רק חמישה ימים לפני הבחירות ורק לחברי הוועדה

גלעד קריב:  האם זה הגיוני שאדם מתמודד על משרת רב יישוב, יש לנו נציגים של היישוב בגוף הבוחר, ומפרסמים את הרשימה רק לחברי הוועדה וחמישה ימים לפני כן? 

שמחה רוטמן: אני מסכים

שמחה רוטמן:  הוא צודק

יהודה חשאי: ככה זה גם היום

שמחה רוטמן: זה שככה זה היום, זה לא נכון וזה לא טוב

שמחה רוטמן:  יש פה שתי סוגיות

יוליה מלינובסקי: שלושים יום מינימום, ולא רק לחברי הוועדה

שמחה רוטמן: חברים, בואו לא נפתח כל הערה לדיון ולוויכוח, בוודאי לא כאשר היא מוסכמת

שמחה רוטמן:  יוליה, זה בלתי אפשרי

יוליה מלינובסקי: אם זה יישוב, כולם צריכים לדעת

יהודה חשאי: מי זה כולם?     

יוליה מלינובסקי: תושבי היישוב

שמחה רוטמן: אפשר, בבקשה, לסיים את השיג ושיח הזה? ההערה נכונה ובמקומה

שמחה רוטמן:  יש פה חברי גוף בוחר, שחלקם, בוודאי ברב יישוב, הם נציגי הציבור של היישוב

שמחה רוטמן:  חמישה ימים זה זמן מועט מדיי, אפילו לאסוף פידבק מחברי היישוב עצמם

שמחה רוטמן:  זה מעט מדיי זמן, זה לא הגיוני, זה לא נכון

שמחה רוטמן:  משך הזמן צריך להיות מוארך

שמחה רוטמן:  שנית, הפרסום של שמות המועמדים צריך להיות לא רק לחברי הוועדה הבוחרת אלא ליישוב

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שמי שצריך לעשות את הפרסום ליישוב, זה השר כי זה לא הגיוני

שמחה רוטמן:  השר לא ילך לתלות מודעות ביישוב

שמחה רוטמן:  חברי הוועד הבוחר, הוועד המקומי, שהם בעצמם נבחרי הציבור של היישוב, הם אמורים לדאוג לזה

שמחה רוטמן:  אבל גל בשביל שהוועד המקומי ידאג לזה, נדרש לזה, ולכן אני מסכים לעניין משך הזמן

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שהשר צריך לפרסם ליישוב

שמחה רוטמן:  אני חושב שהוא צריך לשלוח לחברי הגוף הבוחר 14 יום או 30 יום לפני הבחירות – פרק זמן קצת יותר ארוך

איגי פז: זה נוגע גם לסעיף (א)

יהודה חשאי: אני רוצה להציע הצעה

יהודה חשאי:  אנחנו נאריך את סעיף (א) ל-30 יום, וניתן לפחות 14 יום

יהודה חשאי:  זה יישלח גם למזכירות היישוב

שמחה רוטמן: מזכירות היישוב יושבת, וזה יישלח גם אליה

יוליה מלינובסקי: מזכירות היישוב חייבת לפרסם את זה

שמחה רוטמן: יש גבול כמה אני עושה מיקרו-מנג'מנט לנציגים נבחרים של ועד מקומי

שמחה רוטמן:  יש גבול

הרב אליעזר ברוד: אדם שרוצה להציג את עצמו לבחירה כרב יישוב, הכתובת שלו לדעת זה רק אתר האינטרנט של משרד הדתות? איך הוא אמור לדעת? איפה מפרסמים את זה?     

איגי פז: ברשומות

שמחה רוטמן: לא, אין רשומות

שמחה רוטמן:  סליחה, כן

שמחה רוטמן:  הודעת השר מפורסמת ברשומות בסעיף (ג), ואחר כך מפרסמים גם באתר האינטרנט

שמחה רוטמן:  כן, זאת דרך לפרסם

שמחה רוטמן:  רב יישוב ומושב ורב אזורי מפורסמים ברשומות

יוליה מלינובסקי: אני לא רואה את זה

שמחה רוטמן: 17(ג) החדש

גלעד קריב: בעקבות הערת הרב, אני מציע שייכתב בסעיף קטן (ג) שיתפרסם גם באתר של משרד הדתות

יוליה מלינובסקי: לא

יוליה מלינובסקי:  כתוב שזה יפורסם ברשומות

שמחה רוטמן: רק רגע, חברים

שמחה רוטמן:  אתם עושים בלגאן ויש פה מישהו שמדבר מאחוריי, ולכן אני גם מתקשה לשמוע

שמחה רוטמן:  אני מבין מה שאתה אומר, ויש פה שני שלבים

שמחה רוטמן:  יש שלב אחד של עצם הצורך, ויש כינוס הוועדה

גלעד קריב: אבל אדם צריך להתכונן

גלעד קריב:  הוא אומר שאדם לא יכול תוך 21 להתמודד למשרה

שמחה רוטמן: לדעתי זה קורה בכל מקרה, אבל זה לא משנה

גלעד קריב: מי מגיע לרשומות?     

שמחה רוטמן: רשומות זה גם אינטרנט

שמחה רוטמן:  יהודה, יש מניעה שההודעה תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של המשרד, ובנוסף, הודעה שנייה כשתכונס הוועדה

יהודה חשאי: אנחנו מתנגדים לרשומות

יהודה חשאי:  רב עיר זה דבר אחד, ורבנים אזוריים ורבנים מושביים זה דבר אחר

שמחה רוטמן: אתה אומר שגם 17(ג) וגם 19(א) יהיו באתר האינטרנט בלי רשומות

יהודה חשאי: נכון

איגי פז: אפשר להוריד את הרשומות

איגי פז:  פרסום ברשומות זה לדברים שיש להם ערך ציבורי כללי

איגי פז:  פה אנחנו מדברים על בחירה של רב יישוב, ביישוב ספציפי

איגי פז:  כשדיברנו על רב עיר, בכל זאת, זה רב עיר גדולה

שמחה רוטמן: זה גם חובה

שמחה רוטמן:  פה זה לבקשתם

יהודה חשאי: אלא אם כן זה יהיה במעמד של קלפי, וזה יקבל מעמד נבחר

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שיהיה הוגן שמשרה לרב יישוב או לרב אזור תהיה מפורסמת במשרד הדתות וגם באתר של אותה מועצה

שמחה רוטמן: חברים, עד כאן

שמחה רוטמן:  אני לא נכנס בחקיקה ראשית ללוח המודעות של היישוב, עם כל הכבוד והיקר לכולם

שמחה רוטמן:  אני מעריך מאוד, ושכל ועד מקומי יעשה לעצמו מה שהוא רוצה

שמחה רוטמן:  אני בחקיקה ראשית – או שאני עושה רשומות, או שאני עושה אתר אינטרנט של המשרד לשירותי דת וזה הכול

שמחה רוטמן:  משרד המשפטים אומר שמבחינתו, לרב יישוב או לרב אזורי לא צריכים רשומות

שמחה רוטמן:  אני נוטה לקבל את זה, כי אני לא רוצה להעמיס סתם על רשומות משהו שלא נצרך

שמחה רוטמן:  כולם בודקים באתר האינטרנט בכל מקרה

איגי פז: הצורך ברשומות הוא בעיקר לצורך התיעוד ההיסטורי

איגי פז:  אתר האינטרנט מתחדש כל הזמן, ולרשומות אתה יכול להיכנס

שמחה רוטמן: למינוי תפרסם הודעה ברשומות, לא מתי הוכרז שיש צורך

יוליה מלינובסקי: מה קרה לך? למה אתה מפחד מהרשומות?     

שמחה רוטמן: לא, אין פה מפחד

שמחה רוטמן:  יש פה הסכמה

שמחה רוטמן:  למה צריך לריב על כל דבר

יהודה חשאי: אני חושב שמה שאמר עכשיו היושב-ראש, זה מצוין

יהודה חשאי:  ברגע שמונה בן אדם, תפרסמו ברשומות

גלעד קריב: סוגיית הרשומות למול אתר האינטרנט – שמשרד המשפטים יעשה בדיקה מה הסטנדרט במקרים דומים

גלעד קריב:  האם אפשר לא לרדת לרמת היישוב אבל יש היגיון במועצה אזורית?     

שמחה רוטמן: אני לא רואה סיבה שלא

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

יוסף שגל: סליחה, כבר הערתי בסעיף 11(ב) ברב עיר, ועדת הבחירות תתכנס לא יאוחר משבוע ימים, ואמרתי שזה לא מספיק ולא קיבלתם אז את עמדתי

יוסף שגל:  פה קיבלתם להעלות מחמישה ימים לשבועיים

יוסף שגל:  אני חושב שגם שם צריך לתקן לשבועיים

שמחה רוטמן: שם היו סיבות אחרות לחלוטין

יוסף שגל: זה אישור המועמדים

יוסף שגל:  המועמד אין לו זמן להתארגן, וזאת הטענה שהייתה אז והטענה שעולה עכשיו

שמחה רוטמן: זה לא אותו הדבר וזאת לא הטענה שעלתה עכשיו

שמחה רוטמן:  הגדלנו מ-21 ל-30

יוסף שגל: זה גם עלה מחמישה ימים לשבועיים

יוסף שגל:  כאן אני מבקש התארגנות משבוע לשבועיים למועמדים

יוסף שגל:  איך הוא יספיק להתארגן תוך שבוע?      

שמחה רוטמן: לא הבנתי על מה אתה מדבר

יוסף שגל: בסעיף 11(ב) ברבני עיר, ועדת הבחירות תתכנס לא יאוחר משבעה ימים לפני מועד הבחירות לאשר את המועמדים

יוסף שגל:  גם פה צריך לתת זמן למועמדים לדבר עם האסיפה הבוחרת

שמחה רוטמן: אבל הצורך ברב עיר מפורסם ברשומות אחרת

יוסף שגל: לאשר את המועמדים

שמחה רוטמן: מה עניינו של מועמד - - - אני הסברתי מה ההבדל

שמחה רוטמן:  ההבדל הוא שאין זהות בין הגוף הבוחר לגוף שאנחנו רוצים שיציף לנציגים שלו

שמחה רוטמן:  הפער מאוד גדול ופרק הזמן היה מאוד קצר

שמחה רוטמן:  פה אנחנו אומרים שאנחנו רוצים, שאת רשימת המועמדים לרב יישוב פלוני יידעו ביישוב שבועיים, כדי שהם יוכלו להגיד לנציגים שלהם למי להצביע ולמי לא להצביע

שמחה רוטמן:  התהליך מאוד קצר, ולכן שבועיים

שמחה רוטמן:  תהליך של רב עיר הוא תהליך הרבה יותר ארוך מלכתחילה

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר שהגדלנו ל-30 יום לאחר פרסום ההודעה, שבועיים אישור מועמדים ליישוב ולמועצה לטובת התנגדויות, הערות ושאלות

שמחה רוטמן:  זהו, זה זמן סביר

אליעזר רונן: מי שמגיש מועמדות, אין פה שאלות חמורות כדי לדעת האם הוא כשיר

אליעזר רונן:  אדם נורמלי שמגיש מועמדות יודע שהוא כשיר

שמחה רוטמן: נכון, שאלת הכשירות היא השאלה הכי פשוטה

שמחה רוטמן:  זה רק העניין מתי מפורסמים השמות

אליעזר רונן: 30 יום לשכנע שמונה אנשים – זה מספיק

שמחה רוטמן: בסעיף 19 יהיה 30, ו-14-14

יוליה מלינובסקי: רגע, חזרתי איתך ל-17(ג) ואתה כותב: תפורסם ברשומות או באתר

שמחה רוטמן: לא "או"

שמחה רוטמן:  תפורסם באתר האינטרנט של המשרד לשירותי דת ובאתר האינטרנט של המועצה האזורית

ירדנה קופ יוסף: בהליך רגיל של בחירת רב יישוב, מהזמן שפורסמו המועמדים, בדרך כלל מתקיים גם הליך פנימי בתוך היישובים להביא את הרבנים שנבחרו כדי שיהיו שבת

ירדנה קופ יוסף:  האם שבועיים זה מספיק להביא אנשים?     

שמחה רוטמן: אי-אפשר לדבר פרקטיקה, ואז לדבר על החוק

שמחה רוטמן:  בפרקטיקה, איך זה יעבוד? מי יגיש מועמדות כשהוא יודע שעצם הבחירה שלו תלויה בבני המושב ובנציגיו? בפרקטיקה הוא יעשה את זה כבר בשלב הראשון והיישוב יעשה את זה בשלב הראשון

ירדנה קופ יוסף: כמה זמן יש בשלב הראשון?     

שמחה רוטמן: לכאורה, כמה זמן שהיישוב רוצה

שמחה רוטמן:  כמעט

שמחה רוטמן:  הרי היישוב מתניע את התהליך ויותר מזה, בדרך כלל, כשהיישוב מתניע את התהליך, הוא גם יודע מי הוא רוצה שיהיה הרב

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיהיה עוד איזה מועמד, או שיש כבר רב בפועל

שמחה רוטמן:  ולכן, לא צריך לערבב את הפרקטיקה, שהיא בריאה, ברוך השם

שמחה רוטמן:  יש רב, ובדרך כלל כבר משלמים לו איזושהי משכורת מהיישוב והוא רק צריך את התקן

גילה פינקלשטיין: למה לא לתת ליישוב לבחור?      

שמחה רוטמן: אני נותן רוב של הגוף הבוחר לנציגים המקומיים

שמחה רוטמן:  למה? התשובה ברורה, כי בפרקטיקה היישוב בוחר

שמחה רוטמן:  בפועל בן אדם מקבל, גם רב יישוב, סמכות שלטונית ולא ייתכן שרק היישוב בוחר אותו

שמחה רוטמן:  גם סמכות וגם כסף שלטוני

שמחה רוטמן:  בעל המאה הוא בעל הדעה? יש לזה איזשהו אלמנט

שמחה רוטמן:  אם אתה רוצה לשלם מאה אחוז, תבחר, אבל אתה רוצה שמאה אחוז ישולם מאוצר המדינה

גילה פינקלשטיין: אתה אמרת שבפרקטיקה היישוב בוחר

שמחה רוטמן: אבל למדינה יש זכות לבוא ולהגיד שעם כל הכבוד, הוא לא מתאים, או שיש מתאימים יותר

שמחה רוטמן:  לכן אתה מייצר מנגנון מאוזן

שמחה רוטמן:  אתה רוצה מנגנון מאוד מיוחד של חלוקת העוגה

שמחה רוטמן:  היישוב יחליט מאה אחוז מי הרב, והמדינה תשלם מאה אחוז מהכסף

שמחה רוטמן:  זה מאוד מעניין ולא, לא נראה לי שזה הגיוני

שמחה רוטמן:  וגם תיתן מאה אחוזים מהסמכויות השלטוניות? צריך לייצר איזשהו איזון

אלעזר שטרן: אני מסב את תשומת הלב שהסעיפים האלה חלים גם על רב יישוב וגם על רב אזורי

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, אם עשיתם פה תיקון, זה יחול על שניהם

שמחה רוטמן: נכון, מובן

שמחה רוטמן:  זה גם הגיוני

אלעזר שטרן: אני שואל לעניין השליחה

אלעזר שטרן:  אמרת שזה יישלח גם למזכירות היישוב, ולכן בעצם גם למזכירות המועצה

שמחה רוטמן: לחברי הוועדה הבוחרת יש שם נציג מהמועצה ונציג מהיישוב

שמחה רוטמן:  חברי המועצה הבוחרת, יש שם ארבעה נציגים מהיישוב, כשמדובר ביישוב

אלעזר שטרן: כשמדובר בחברי הוועדה הבוחרת של רב יישוב, יש שם נציגים - - -     

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  ולכן תישלח הודעה לחברי הוועדה הבוחרת

אלעזר שטרן: היה לי רשום שאמרת שזה יישלח גם למזכירות היישוב

יהודה חשאי: אפשר, אין לנו התנגדות

שמחה רוטמן: אמרתי שחברי הוועדה הבוחרת הם מזכירות היישוב

יהודה חשאי: אין לנו בעיה בעידן של היום לשלוח הודעה גם למזכירות היישוב ולמזכירות המועצה

שמחה רוטמן: עמיחי, רצית לומר?     

עמיחי פילבר: כן

עמיחי פילבר:  בנושא הפרסום, חשוב שתושבי היישוב יידעו על תחילת תהליך ההתנעה

שמחה רוטמן: אבל כבר אמרנו, חברים

עמיחי פילבר: לא, אמרת מועצה

שמחה רוטמן: סליחה, עם כל הכבוד, היישוב מבקש את התהליך

שמחה רוטמן:  עמיחי, היישוב מבקש את התהליך

שמחה רוטמן:  די, באמת, יש גבול לכל תעלול

שמחה רוטמן:  אני מבקש שנכתוב בחוק שבמכולת ליד המדף של הביצים יודיעו במזכירות של היישוב

שמחה רוטמן:  די, יש גבול לכל תעלול

שמחה רוטמן:  היישוב התניע את התהליך, אז הוא לא יודע שהוא התניע תהליך?     

עמיחי פילבר: יכול להיות שאני גר ביישוב ואני רוצה - - -     

שמחה רוטמן: אם אתה לא יודע, אל תבחר בפעם הבאה את חברי הוועדה

יוליה מלינובסקי: עמיחי, רק שאני אבין

יוליה מלינובסקי:  איפה אתה עובד עכשיו?      

עמיחי פילבר: אני עצמאי היום

יוליה מלינובסקי: אז אתה מייצג את עמיחי פילבר?     

עמיחי פילבר: כן

יוליה מלינובסקי: שאנחנו נבין

שמחה רוטמן: סעיף 20

אלעזר שטרן: 20

אלעזר שטרן:  הצגת מועמדות

אלעזר שטרן:  (א) מי שכשיר להיבחר לרב יישוב או לרב מועצה אזורית בהתאמה, רשאי להציג לוועדה הבוחרת את מועמדותו בכתב לא יאוחר מארבעה-עשר ימים לאחר מועד פרסום הבחירות כאמור בסעיף 19(א), ואולם מי שנבחר לחבר בוועדה הבוחרת לא יהיה מועמד לרב באותן בחירות

אלעזר שטרן:    (ב) לא תאושר מועמדותו של אדם לכהונת רב יישוב או רב אזורי אם מתקיים לגביו אחד מן התנאים האמורים בסעיף 12(ב)

אלעזר שטרן:      זה הנושא של הקלון

שמחה רוטמן: גם הקלון

שמחה רוטמן:  זה אזכור של מה שדיברנו עכשיו

אלעזר שטרן: בסעיף קטן (א), אם שינינו את התאריכים של השלושים והארבעה-עשר ימים, האם גם כאן צריך לשנות את ארבעה-עשר הימים גם כן?     

יוליה מלינובסקי: כן, ברור

שמחה רוטמן: באופן עקרוני, ברגע שתגיש יצטרכו לאשר את המועמדים

שמחה רוטמן:  השאלה אם יש להם מספיק זמן לאשר

שמחה רוטמן:  יהודה, אתה מבין? זה קצר מדיי

אלעזר שטרן: אולי להקדים את זה בעוד כמה ימים

יהודה חשאי: נתחיל מ-45 ומשם נגזור את הכול

יהודה חשאי:  נעשה סדר אחרי הוועדה

שמחה רוטמן: אין בעיה

שמחה רוטמן:  45 יום בסעיף 19 – המועד להארכת הבחירות ייקבע ארבעים-וחמישה ימים לפחות לאחר פרסום ההודעה

שמחה רוטמן:  מרכז הוועדה יאשר את המועמדים לבחירה לא יאוחר משבועיים לפני מועד הבחירות

שמחה רוטמן:  זה משאיר לי שלושים יום, והמועד להגשה יהיה ארבעה-עשר יום

שמחה רוטמן:  זה משאיר לי פרק זמן מספיק

שמחה רוטמן:  אני יכול אפילו קצת להאריך אם אני מאוד רוצה, אבל ארבעה-עשר יום

יוליה מלינובסקי: כולל שבתות או ימי עסקים?     

יהודה חשאי: כולל, כולל

יוליה מלינובסקי: אני מבקשת שיהיה כתוב ימי עסקים

יהודה חשאי: אצלנו שישי-שבת הם ימים שהרבנים נבחנים בהם

יהודה חשאי:  הפוך

שמחה רוטמן: נו, יהודה, באמת

יוליה מלינובסקי: יש לי שאלה עקרונית

יוליה מלינובסקי:  שאלתי אותה כבר פעם, ואני רוצה לחזור עליה כי היא חשובה

יוליה מלינובסקי:  מבחינת הסטטוס של רב היישוב, רב האזור – רב עיר זה סיפור אחר – זה מעמד של עובד ציבור, עם כל החובות שבעניין, נכון? מבחינת היחס של המדינה

שמחה רוטמן: אם את מעליבה אותו, זה העלבת עובד ציבור

איגי פז: היום, רבני היישובים ורבנים אזוריים הם עובדי המועצות הדתיות או המועצות האזוריות לפי העניין

שמחה רוטמן: אז הם עובדי ציבור

שמחה רוטמן:  גם רב עיר הוא עובד ציבור

איגי פז: רב עיר, בפסיקה כתוב שיש לו מאפיינים מעורבים

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל גם הוא, לעניין הגדרת עובד ציבור - - -     

איגי פז: - - - לא חלה על רבני עיר

יוליה מלינובסקי: זה חשוב לי ואני רוצה להבין

יוליה מלינובסקי:  זה נושא עקרוני ותנו לי למצות את העניין

שמחה רוטמן: אם נהפוך את זה עכשיו, כפי שהציע מנכ"ל המשרד, לגוף בוחר שמצביע בקלפי, זה יכול להשפיע גם על זה

שמחה רוטמן:  לכן, השאלה הזאת היא עדיין שאלה פתוחה

שמחה רוטמן:  אני מבין שזה חשוב לך והיא גם חשובה לי

שמחה רוטמן:  בואי נשאיר אותה פתוחה

יוליה מלינובסקי: על רב עיר אני מבינה

יוליה מלינובסקי:  יש על זה דוחות מבקר רבים, על התנהלות של רבני העיר, ובזה צריך לעשות סדר

שמחה רוטמן: יוליה, זה לא הנושא עכשיו

שמחה רוטמן:  בחייאת

יוליה מלינובסקי: רב יישוב ורב אזור, מצד אחד הוא עובד ציבור, הוא עובד של אותה מועצה

יוליה מלינובסקי:  מצד שני, יש לו מאפיינים מיוחדים

יוליה מלינובסקי:  איך זה משתלב?     

שמחה רוטמן: לא, יוליה

שמחה רוטמן:  מה שאת אומרת לא נכון

שמחה רוטמן:  מה שאמר איגי זה שלרב עיר יש מאפיינים משולבים, ונכון להיום, רב יישוב ורב מועצה אזורית מוגדרים כעובדים ולא כנבחרים

שמחה רוטמן:  האם אנחנו נשנה את זה עכשיו? אמרתי לך שזה תלוי בשאלה שיהודה העלה קודם

שמחה רוטמן:  לכן, הדיון הזה הוא גם פעם שנייה ופעם שלישית דיון שכבר עשינו

יוליה מלינובסקי: אני יכולה לסיים משפט? יהודה, אני חושבת שיהיה ראוי לעשות הגדרת תפקיד

יוליה מלינובסקי:  צריך לעשות הגדרת תפקיד

יוליה מלינובסקי:  אני שומעת, ואני לא רוצה להעליב אף אחד, אבל יש כאלה ויש כאלה

יוליה מלינובסקי:  יש כאלה שנותנים את הנשמה, ויש כאלה שמקבלים סתם משכורת

יוליה מלינובסקי:  גם אחר כך אפשר יהיה לבחון את העשייה של אותו איש

יוליה מלינובסקי:  אני חושבת שזה צריך להיעשות במסמכים הפנימיים, ולעשות הגדרת תפקיד לכל התפקידים האלה

שמחה רוטמן: סליחה, זה לא הנושא עכשיו

יהודה חשאי: אני מקווה שאם אין לו קול יפה - - -     

שמחה רוטמן: יהודה, סליחה

שמחה רוטמן:  אני אומר שזה לא הנושא עכשיו, ואתה מתחיל לדבר? אני לא מאמין

יוליה מלינובסקי: תן לי למצות את הנושא הזה זה חשוב

יוליה מלינובסקי:  אתה רוצה אמון של הציבור ברבנים? תן לי למצות את זה, תן לו לענות

יוליה מלינובסקי:  למה אתה סותם את הפה?     

שמחה רוטמן: יוליה ויהודה, עם כל הכבוד, אני מבין שאתם מבין שאתם נורא נהנים מחברתו זה של זה, ואתם יכולים לדבר על נושאים רבים שלא קשורים לסוגיה שאנחנו דנים בה כרגע, גם אם נורא כייף לכם

יהודה חשאי: אני לא מדבר

שמחה רוטמן: תודה

יוליה מלינובסקי: בו אדם שמתמודד לתפקיד של רב יישוב צריך לדעת גם מה החובות שלו

שמחה רוטמן: יוליה, זה לא הנושא של הסעיף הזה

יוליה מלינובסקי: מה הדרישות

יוליה מלינובסקי:  אני מתמודדת לתפקיד, מותר לי לדעת למה מצפים ממני? מה הדרישות של התפקיד

שמחה רוטמן: יוליה, תודה רבה

יוליה מלינובסקי: לא, זה דבר בסיסי

שמחה רוטמן: יוליה, תודה רבה

שמחה רוטמן:  זה לא הנושא של הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  אני מבין שזה חשוב לך

שמחה רוטמן:  יש אלף דברים שחשובים גם לי, ואני עדיין לא דן בהם בסעיף שלא רלוונטי

שמחה רוטמן:  תודה

יוליה מלינובסקי: זה רלוונטי מאוד

יוליה מלינובסקי:  מה הדרישות של רב יישוב? מישהו יודע להגיד מה דרישות התפקיד?     

שמחה רוטמן: יוליה, אם לא תיתני לי להתקדם, אני איאלץ לקרוא אותך לסדר

יוליה מלינובסקי: אני לא תוקעת אותך

יוליה מלינובסקי:  אני שואלת אותך שאלה אמיתית

שמחה רוטמן: אני מבין ששאלת

שמחה רוטמן:  תפסיקי להפריע לי

שמחה רוטמן:  אני קורא אותך לסדר

שמחה רוטמן:  די, תודה

יוליה מלינובסקי: תחשבו מה הדרישות של התפקיד

יוליה מלינובסקי:  זה בסיסי ביותר

שמחה רוטמן: לעניין גיל הכהונה

יוליה מלינובסקי: איפה זה?      

שמחה רוטמן: זה עוד לא פה

יוליה מלינובסקי: אז למה אתה פותח דבר חדש?     

שמחה רוטמן: אני אסביר לך למה

שמחה רוטמן:  תפסיקי להפריע לי

שמחה רוטמן:  דיי

שמחה רוטמן:  זה בלתי אפשרי, יוליה, זה כמו גן ילדים

יוליה מלינובסקי: בסדר

יוליה מלינובסקי:  גם אני לא נהנית להיות כאן

שמחה רוטמן: אז תפסיקי

שמחה רוטמן:  אחד מהם זה: לא תאושר מועמדתו של אדם לכהונת רב יישוב או רב אזורי, אם התקיים לגביו אחד התנאים האמורים בסעיף 12(ב), ואחד מהם הוא הגיל

שמחה רוטמן:  נכון להיום, עד איזה גיל מכהנים רבנים יישוביים ורבנים אזוריים?     

איגי פז: רבני יישובים מכהנים עד גיל פרישה, כלומר 67

איגי פז:  אבל יש ועדה שיכולה להאריך עד גיל 70

שמחה רוטמן: בעיקרון, עשינו פה הוראה אחודה, אבל אני חושב שזה לא מתאים

שמחה רוטמן:  נכון להיום, יש גם תקנות ישנות, גם הארכות לחמש שנים וכדומה

שמחה רוטמן:  מצד שני, אני לא אוהב את המנגנון גם לא לגבי רבני ערים וגם לא רבני יישובים ואזוריים של תלות

שמחה רוטמן:  אני רוצה לקבוע כלל – לא שאפשר יהיה להאריך בחמש שנים או לקצר בחמש שנים

יוליה מלינובסקי: אתה בכלל קופץ למשהו אחר

שמחה רוטמן: לא, זה קשור לסעיף הזה, ובעוד שנייה אני מסביר לך למה

יוליה מלינובסקי: הגדרת תפקיד לא חשוב, וזה כן חשוב?      

שמחה רוטמן: אני מסביר בעוד שנייה למה, אם לא תפריעי, יוליה, כי אחד התנאים שמופיעים זה גיל 70, וזה כתוב בסעיף 12

שמחה רוטמן:  אם אני קובע שרב יישוב ורב אזורי לא מכהנים עד גיל 75 כמו רב עיר, אלא מכהנים עד גיל 70, אז הגיל צריך להשתנות בהתאם ל-65

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה שימנו אדם ליומיים

יוליה מלינובסקי: 67, למה 65?     

שמחה רוטמן: אופק בסיסי

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר, שצריך לא להפנות לסעיף 12(ב), כי עדיין לא התעסקנו בסוגיית הגיל

שמחה רוטמן:    נכון להיום, יש הבדל במשך הכהונה בין רב עיר לרב יישוב ולרב מקומי

שמחה רוטמן:  יש הבדל

שמחה רוטמן:  אמרתי שבגדול אני רוצה לשמר מצב קיים

שמחה רוטמן:  עשינו איזשהו שינוי והאחדה בסעיף משך הכהונה, אבל הוא רלוונטי פה, ולכן נדבר עליו עכשיו

שמחה רוטמן:  רב עיר מכהן נכון להיום לפי התקנות עד גיל 70 פלוס 5

שמחה רוטמן:  זה לפי התקנות האחרונות

שמחה רוטמן:  לפני זה, זה היה 75, לפני זה, זה היה 80 ולפני זה, זה היה עד סוף החיים

שמחה רוטמן:  היו כל מיני שינויים עם התקופות, אבל נכון להיום, זה 70 פלוס 5

שמחה רוטמן:  אני ראיתי את ה-70 פלוס 5 בתקנות של מתן כהנא, ואמרתי: אני לא רוצה את ה-פלוס 5 הזה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה שרב יהיה תלוי בפלוני או באלמוני, שיאריך לו או לא יאריך לו, קומבינות או לא קומבינות

שמחה רוטמן:  רוצה לקבוע קו שעד אליו מכהנים בלי הארכות

יוליה מלינובסקי: אבל עשית 75 פלוס 5

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  לא עשיתי פלוס 5

שמחה רוטמן:  אין לי פלוס 5

שמחה רוטמן:  זה 75

שמחה רוטמן:  עשיתי 75 בלי הארכות, וזה לגבי רב עיר

שמחה רוטמן:  רב מועצה אזורית ורב יישוב – נכון להיום הם מכהנים עד גיל 67, ועושים להם הארכות עד 70

יוסף שגל: גם 71 ו-72

שמחה רוטמן: זה קורה, אבל אני לא אוהב את זה

שמחה רוטמן:  אני לא אוהב את התלות הזאת

שמחה רוטמן:  אני רוצה לעשות גיל קבוע

יוסף שגל: אז תעשו מראש 72

שמחה רוטמן: יכול להיות, ותכף נדבר על זה

שמחה רוטמן:  לא משנה מה הגיל שאני אקבע, בין אם זה יהיה 70, בין אם זה יהיה 71 ובין אם זה יהיה 72

שמחה רוטמן:  בהנחה שזה לא 75, מגבלת הגיל במינוי צריכה להיות חמש שנים קודם בדומה למה שעשינו ברב עיר

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, שלא יהיה מצב שאתה ממנה בן אדם בן 69, ושנה אחר כך הוא הולך

שמחה רוטמן:  סתם עשית את כל תהליך המינוי לשנה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה את זה

שמחה רוטמן:  אני רוצה מינימום אופק שירות מינימלי לחמש שנים כמו שעשיתי לרב עיר

שמחה רוטמן:  לכן, אני לא רוצה שימנו מישהו מעל גיל 65 לרב יישוב

טלי גוטליב: זה נשמע רע

טלי גוטליב:  לי יש בעיה עם גילאות

שמחה רוטמן: אני יודע

שמחה רוטמן:  אני הסברתי שזה מצב שלא משקף מצב קיים וזה ישתנה

טלי גוטליב: למה שופט יכול להיות עד גיל 70?      

שמחה רוטמן: אבל קבענו עכשיו רב עיר עד גיל 75

שמחה רוטמן:  טלי, חבל שאת נכנסת באמצע ואת לא מקשיבה

טלי גוטליב: מה לעשות שיש לי עוד דברים לעשות

שמחה רוטמן: אבל את לא מקשיבה

טלי גוטליב: אני מקשיבה, תסביר לי

שמחה רוטמן: כשעשיתי את החקיקה רציתי לשקף מצב קיים עם תיקונים

שמחה רוטמן:  נכון להיום, רב עיר מכהן  עד גיל 70 פלוס 5

שמחה רוטמן:  דהיינו, עד גיל 70, אבל אם מחליטים להאריך לו, אפשר להאריך לו ב-5 שנים נוספות

שמחה רוטמן:  זה המצב נכון להיום, רב שממונה לפי התקנות הקיימות

שמחה רוטמן:  לפני זה היו תאריכים אחרים

שמחה רוטמן:   לא רציתי לשנות את זה, אבל רציתי לעשות שינוי אחד, שתקופת המקסימום גם תהיה הקו

שמחה רוטמן:  לא שרב בגיל 70 יהיה תלוי בגורם פלוני אלמוני שיגיד לו אם הוא מאריך לו או לא

שמחה רוטמן:  פיקס, כמו שופטים

שמחה רוטמן:  שופטים פיקס 70, רבנים פיקס 75 אבל פיקס

שמחה רוטמן:  אין למעלה ואין למטה

שמחה רוטמן:  זה המנגנון לגבי רב עיר

שמחה רוטמן:       לגבי רבני יישובים, נכון להיום, המודל הוא 67 פלוס תוספות

שמחה רוטמן:  בדרך כלל עד 70

שמחה רוטמן:  במקרים חריגים יש ועדת חריגים ומאריכים לגיל 71 ו-72

שמחה רוטמן:  גם בזה אני לא רוצה את המקרים החריגים

שמחה רוטמן:  אני רוצה פיקס, ולכן אני לא קובע 67 פיקס כי זה - - -     

טלי גוטליב: מחסום גיל

טלי גוטליב:  בדיוק

שמחה רוטמן: אני רוצה 70 כמו מה שנהוג היום בתקופות ההארכה שעושים בדרך כלל, ומאריכים לבן אדם מ-67 ל-70

שמחה רוטמן:  נכון יש מקרים שמאריכים ל-71 – יוותרו עליהם לעתיד מכאן ולהבא

שמחה רוטמן:  אני לא דן במה שקורה מכאן ולהבא

שמחה רוטמן:  אני מדבר על רבני יישובים ורבנים אזוריים, שנכון להיום הם 67 פלוס 3, והם יהיו עכשיו 70

גילה פינקלשטיין: בחוק כתוב 75

שמחה רוטמן: אני אתקן את זה

שמחה רוטמן:  הסברתי

שמחה רוטמן:  מאחר שאני אתקן את זה, אני רוצה - - -     

יהודה חשאי: למה לא להשאיר אותם 75 - - -     

קריאה: לא, 70 זה מצוין

קריאה: למה לא רבני עיר 80? אני מסכים עם המנכ"ל

שמחה רוטמן: למה לא 90? למה לא כל החיים?     

קריאה: שיהיו כל הרבנים אותו דבר

שמחה רוטמן: כמו שאמרתי, אני בא לשקף מצב קיים בחקיקה, אבל התיקון שחשוב לי שזה לא יהיה משחק בסוף

יהודה חשאי: כל הרבנים אותו הדבר

שמחה רוטמן: יהודה, היום לא כל הרבנים אותו דבר

טלי גוטליב: רק רגע, לא להתעצבן

קריאות: - - -     

טלי גוטליב: רגע, חבר'ה, שנייה רגע

טלי גוטליב:  מותר לחבר כנסת לשאול שאלה בוועדה הזאת? אני רוצה להבין את הדבר הבא, יש תפקידים שהגילאות רק מיטיבה

טלי גוטליב:  בעיניי, בעיניי, ואני מוקפת באנשים – החברים הקרובים שלי הם אנשים בני 67, 70 פלוס כי החוכמה רק מתעצמת, והגילאות רק מזככת את החמלה, את ההכרעה, את האומץ

טלי גוטליב:  ולכן, עם כל הכבוד, לי נראה שמה שלא יהיה, זה לעשות תואם

טלי גוטליב:  אין הבדל

טלי גוטליב:  אם רב עיר הוא עד 75, גם רב יישוב וכל רב באשר הוא

טלי גוטליב:  הגילאות בעניין הזה רק מיטיבה, תסלחו לי

שמחה רוטמן: סליחה, רבותיי, אני קובע את מסגרת הדיון

שמחה רוטמן:  שנייה

טלי גוטליב: את העצות הטובות ביותר מקבלים מאנשים מבוגרים

שמחה רוטמן: הלו, הלו

שמחה רוטמן:  הסוגיה הזאת מקומה הנכון בדיון יהיה כאשר נגיע לסעיף הגיל

יוליה מלינובסקי: אז למה פתחת את זה עכשיו?     

שמחה רוטמן: אני הסברתי סיבה אחת ויחידה למה פתחתי את זה, ותפסיקי, יוליה, להיות גן ילדים

שמחה רוטמן:  זה באמת בלתי אפשרי לנהל ככה

יהודה חשאי: הוא דיבר על המינימלי, לא על המקסימלי

שמחה רוטמן: בדיוק

שמחה רוטמן:  הסיבה לכך שעשינו את זה, זה בגלל שאנחנו צריכים - - -     

יוליה מלינובסקי: עם מצב הרפואה שמידרדר, לא יהיה מקסימלי

יוליה מלינובסקי:  הכול בסדר

יוליה מלינובסקי:  כשכול הרופאים יעזבו - - -     

שמחה רוטמן: יוליה, את בקריאה שנייה

שמחה רוטמן:  שהשם יעזור לך

טלי גוטליב: דיי, נו כבר

טלי גוטליב:  כל הרופאים יעזבו לדובאי

יהודה חשאי: יבוא המשיח

טלי גוטליב: דיי, זה רציני

טלי גוטליב:  דיי

יוליה מלינובסקי: יבוא המשיח, בעזרת השם ובלי נדר

שמחה רוטמן: הנושא של הרבנים, והאם יש צורך בשוני או אין צורך בשוני – אני אמרתי מה הנחת המוצא שלי

שמחה רוטמן:  מי שרוצה לשנות את הנחת המוצא, שייקח בחשבון, ואני אומר לכל מי שחושב ששינוי הנחת המוצא עשוי לעזור לו, כרגע הדרישה שמופנית אליי מכל מיני גורמים שאני בדרך כלל מאוד מעריך ומתחשב בדעתם, היא לעצור ב-67 גורף לכולם

טלי גוטליב: למה? זה נורא? מה יש לכם? מיטב השנים כמיטב החוכמה

שמחה רוטמן: טלי, אני קורא אותך לסדר

יוליה מלינובסקי: יועץ משפטי בעירייה בגיל - - -     

שמחה רוטמן: יוליה, אני קורא אותך לסדר פעם שלישית

שמחה רוטמן:  צאי לחמש דקות להירגע

שמחה רוטמן:       (חברת הכנסת יוליה מלינובסקי יוצאת מאולם הוועדה)     

שמחה רוטמן: הסוגיה של השוני בין התפקידים תידון כאשר נגיע לסעיף סיום הכהונה

שמחה רוטמן:  כרגע, הסיבה היחידה שהיא הוזכרה, היא מכיוון שלא משנה מה ייקבע התאריך לרבני יישובים ואזוריים, שהיום הוא 67 פלוס הארכות ואני חושב שכדאי ונכון לקבוע אותו ל-70, אבל לא משנה איזה גיל ייקבע בסופו של דבר, שהמועד למינוי לא יהיה לפחות חמש שנים לפני אותה שנה

שמחה רוטמן:  לא יודע מה זה יהיה

שמחה רוטמן:  לכן זה הוזכר פה, כדי שהיועץ המשפטי יידע לא לעשות הפניה לסעיף 12(ב)

טלי גוטליב: אז יהיה עוד דיון על הגילאות?     

שמחה רוטמן: נכון

יוסף שגל: אני מחזק את יהודה לבטל את ההארכות ולעשות את זה מראש קבוע

שמחה רוטמן: זה אני, זה לא יהודה

יוסף שגל: סליחה, התכוונתי שמחה

שמחה רוטמן: אתה יכול לחזק גם את יהודה

שמחה רוטמן:  אני גם אחזק את יהודה

שמחה רוטמן:  הכול בסדר

שמחה רוטמן:  איש את רעהו יעזורו ולאחיו יאמר חזק

שמחה רוטמן:  נמשיך

אלעזר שטרן: סעיף 21

אלעזר שטרן:  הצבעה

אלעזר שטרן:  יושב-ראש הוועדה הבוחרת יפתח את הליך הבחירות וינהלו

אלעזר שטרן:       ב

אלעזר שטרן:  המניין החוקי בוועדה הבוחרת לבחירת רב אזורי יהיה שלושה חברים, ובהם היושב-ראש

אלעזר שטרן:       ג

אלעזר שטרן:  המניין החוקי בוועדה הבוחרת לבחירת רב יישוב יהיה חמישה חברים, ובהם היושב-ראש

אלעזר שטרן:       ד

אלעזר שטרן:  המועמד שקיבל את המספר הגדול ביותר של חברי הוועדה הוא הנבחר

אלעזר שטרן:  יציג מועמד יחיד את מועמדתו לבחירה, הוא הנבחר, אם קיבל יותר ממחצית מסך הקולות של חברי הוועדה שהשתתפו בהצבעה

אלעזר שטרן:       ה

אלעזר שטרן:  קיבלו כמה מועמדים מספר קולות שווה, תצביע הוועדה הבוחרת על אותם מועמדים שזכו למספר קולות שווה, בהצבעה נוספת או נוספות

אלעזר שטרן:       ו

אלעזר שטרן:  היו הקולות שקולים, תכריע דעתו של היושב-ראש

אלעזר שטרן:       ז

אלעזר שטרן:  הוועדה הבוחרת תפרסם ברשומות הודעה על תוצאות הבחירות

שמחה רוטמן: בסדר גמור

טלי גוטליב: היושב-ראש, מקובל עליך שזה הקול המכריע?     

שמחה רוטמן: כל הסעיף הזה מבחינתי עדיין תלוי ועומד להכרעה אם אנחנו עוברים להליך של הצבעה בקלפי

שמחה רוטמן:  בכפוף לדברים האלה, תעירו את הערותיכם

טלי גוטליב: אני רק שואלת למה שדעת היושב-ראש תכריע בקולות שקולים? יש לי בעיה קשה עם זה, סליחה

טלי גוטליב:  זה כוח חזק מדיי

שמחה רוטמן: בסיטואציה של קולות שקולים, בוודאי אחת מהוועדות היא ועדת זוגית

שמחה רוטמן:  בוועדה של 8, בהינתן שאין צורך ב-9 לטובת ייצוג נשים מוסכם

שמחה רוטמן:  מאחר והיו שתי ועדות שקולות, והפכנו אותן לוועדה אחת שקולה לפעמים

יהודה חשאי: זה לא קשור למספר החברים

יהודה חשאי:  יכול להיות שאחד לא בא

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  עדיין יכולים להיות נמנעים

שמחה רוטמן:  הכרעה עודפת בקולות היושב-ראש רלוונטית רק בהצבעה גלויה

שמחה רוטמן:  אם אנחנו עוברים לקלפיות, כל הסעיף הזה לא רלוונטי

שמחה רוטמן:  זאת סיבה נוספת מבחינתי לעבור לקלפי, ואז גם בעיית הקול השקול של היושב-ראש נפתרת

שמחה רוטמן:  אני לא חולק על הבעייתיות שאתם מציגים

אלעזר שטרן: אדוני היו"ר, בוועדת בחירות של רבני ערים - - -     

שמחה רוטמן: לא, ועדת בחירות לא רלוונטית, כי מדובר על גוף בוחר

שמחה רוטמן:  ועדת בחירות מקבלת החלטות טכניות על ההליך, ופה זה גוף בוחר

שמחה רוטמן:  הטענה שמעלים טלי וגלעד היא טענה שיש בה שכל, והיא אומרת שבמקרה שיש לי גוף בוחר, מדוע שהקול המכריע, בוודאי כשהקול המכריע לא נמצא בידיים של מקום המגורים

שמחה רוטמן:  מבחינתי זה שיקול נוסף להוסיף לסל השיקולים כדי לעבור לסיטואציה של קלפי

גלעד קריב: ואם בקלפי יהיה שוויון?     

שמחה רוטמן: אם בקלפי יש שוויון, מצביעים שוב עד שתהיה תוצאה, כמו תמיד

שמחה רוטמן:  מבחינתי זאת סיבה נוספת לא לתת עדיפות לאף אחד מהקולות, כי בקלפי אין עדיפות לאף אחד מהקולות

שמחה רוטמן:  לכן, מבחינתי, זה עוד שיקול לכיוון הזה

שמחה רוטמן:  מבחינתי, אפשר להוסיף את זה, ואני לא חולק עליכם עקרונית

שמחה רוטמן:  אני חושב שבסיטואציה של הצבעה גלויה, תמיד, וזה המנהג, אני לא רואה סיבה מיוחדת - - -     

טלי גוטליב: זה מנהג גרוע

טלי גוטליב:  במקרה הזה, זה גרוע

שמחה רוטמן: אני לא בטוח שזה מנהג גרוע

טלי גוטליב: במקרה הזה, כשהוא לא מהיישוב הרלוונטי

טלי גוטליב:  איזה עניין יש לו?     

שמחה רוטמן: כפי שאמר בדיון הקודם נציג משרד המשפטים, היושב-ראש הוא מהמועצה הדתית

שמחה רוטמן:  הוא נבחר ציבור של המועצה הרלוונטית, הוא המעסיק ולכן לקולו אמורה להיות משמעות

טלי גוטליב: מאיפה זה בא?      

שמחה רוטמן: טלי, לא לפתוח דיון עקרוני על משהו, שאין עליו מחלוקת עקרונית

שמחה רוטמן:  יש עליו מחלוקת פרקטית

טלי גוטליב: לא פרקטית

טלי גוטליב:  עקרונית

טלי גוטליב:  זה שנציג משרד המשפטים נגיד אמר משהו – וואוו, עכשיו אני נופלת מהכיסא, ובגלל שהוא נציג משרד המשפטים דבריו מרשימים אותי

טלי גוטליב:  לא

טלי גוטליב:  דבריו מרשימים אותי ככל אדם אחר

טלי גוטליב:  אני אומרת לך שבעניין הזה, שיו"ר הוועדה יקבל קול עודף כשהוא לא מהמקום ואין לו עניין עם המקום – בכל הכבוד, תחשבו על זה

שמחה רוטמן: אבל אמרנו שהוא כן מהמקום ויש לו עניין עם המקום, והבאתי את דבריו של נציג משרד המשפטים למה לראש המועצה הדתית, ובכלל למועצה הדתית, מבחינתו כמעסיק, מבחינת המשרד לשירותי דת, כמי שאחראי על שירותי הדת במועצה, ומבחינתי כנבחר ציבור מקומי, יש משמעות עודפת

שמחה רוטמן:  האם זה צריך להצדיק שקולו יהיה מכריע? אני מסכים לביקורת העקרונית הזאת, ולכן עוד סיבה מבחינתי ללכת לקלפי

שמחה רוטמן:  לכן, כאשר אין ויכוח עקרוני, כדאי לא לטפס על עצים מאוד מאוד גבוהים

טלי גוטליב: אבל בעיניי זה סופר עקרוני

שמחה רוטמן: לגבי מניין חוקי, אני חושב שברגע שנקבע גוף בוחר, ויש מועד בחירות שמפורסם באתר האינטרנט וכולי, אתה לא מייצר סיטואציה שבה מישהו ומחליט שלא להגיע, וכתוצאה מזה הליך הבחירות מתבטל

שמחה רוטמן:  זה דבר שלא עושים

שמחה רוטמן:  מי שמגיע – מגיע

טלי גוטליב: אתה רוצה למנוע מזה שמישהו לא יגיע, ותהיה דחייה? שזאת תהיה שיטה

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  יכול להיות בזה שימוש מניפולטיבי, ולכן כותבים עניין חוקי

שמחה רוטמן:  אני לא יכול להיכנס לרזולוציה של מי במניין החוקי ומי לא, ושוב, הכי חשוב שאנחנו בתהליך שביקשו

שמחה רוטמן:  יכול להיות שביקשו, ואז בא אדם ומשבש הצבעה באי-נוכחותו? זה דבר שלא עושים

שמחה רוטמן:  זה לא עובד ככה

שמחה רוטמן:  לא נותנים את הסיטואציה הזאת בשום מקרה, ואני לא רואה סיבה גם פה

יוסף שגל: אמרתי ואני חוזר ואומר, שראש עיריית בני ברק, כשהגיש מועמדות יחיד, הרי הוא נבחר אוטומטית ולא צריך להיבחר

שמחה רוטמן: לא נכון, מצביעים בעד ונגד

שמחה רוטמן:  אמרת את זה וחזרנו ואמרנו שזה לא נכון

יוסף שגל: ואומרים לי, וחוזרים ואומרים לי, שזה נכון

שמחה רוטמן: יש פה נציג שלטון מקומי? מירה, כשיש רק מועמד אחד, איך מצביעים?     

משה סולומון: עושים הצבעה

שמחה רוטמן: בעד ונגד?     

משה סולומון: כן

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  הנושא סגור

משה סולומון: לראש עיר, כן

משה סולומון:  גם כשיש מועמד יחיד

יוסף שגל: אני חוזר שוב על עמדתי, כשמדברים על רבני יישובים

יוסף שגל:  רב היישוב לא צריך להתייעץ עם הרב האזורי

שמחה רוטמן: עוד לא הגענו לסעיף הזה

יוסף שגל: קראתם אותו

שמחה רוטמן: לא קראנו את הסעיף הזה, כבוד הרב

שמחה רוטמן:  התנגדותך כבר נרשמה כדי שלא תצטרך להגיד אותה שוב, כי אני זוכר אותה גם מהפעם הקודמת

שמחה רוטמן:  כן, גלעד

גלעד קריב: אני מסתכל על המניין החוקי לוועדת הבחירות לרב אזורי, המשמעות היא שיכול להיות שהמועצה האזורית לא מיוצגת

יוסף שגל: ראש עיר צריך 40 וכאן צריך 50

גלעד קריב: עם כל הכבוד, רב אזורי זה לא ראש עיר

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה, למה אתה מתווכח עם זה? סליחה שאני אומר, זה לא הדיון הרלוונטי

שמחה רוטמן:  אני אגיד לך מה השיקול שלי

שמחה רוטמן:  לא תיתכן סיטואציה, שבן אדם מזהה, נניח, שהוא הולך להפסיד בהצבעה ויש רוב נגדו בגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  אז הוא אומר: אני לא מגיע, ואין הצבעה

שמחה רוטמן:  זאת סיטואציה שאני לא מוכן להחיל

שמחה רוטמן:  זה לא דמוקרטי, זה פוגע בהליך, זה הופך מישהו שמתנגד לשחקן וטו

שמחה רוטמן:  לא ייתכן שקולך כמתנגד ייספר יותר אם אתה לא מגיע

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר, מאחר וברב יישוב יש שמונה חברי ועדה - - -   

יוליה מלינובסקי: לא העלינו את זה לתשעה?     

שמחה רוטמן: אמרנו תשעה במקרה של ייצוג הולם, אבל אם יש ייצוג הולם, לא מגדילים

שמחה רוטמן:  נניח שהגדלנו לתשעה, יבוא מישהו ויגלה שהוא ועוד שלושה מתנגדים, והוא יגיד: במקום שאני אבוא ואצביע נגד וחמישה יצביעו נגדי, אני פשוט לא אבוא ואין בחירות

שמחה רוטמן:  לכן, המניין החוקי חייב להיות רוב הוועדה, וזה חמישה ברב יישוב, ושלושה בזה, אחרת אתה נותן למישהו שמתנגד את האפשרות לשבש את הבחירות

שמחה רוטמן:  זאת הדרך המאוד פשוטה, אחרת הפכת את הכול לחוכא ואיטלולא

יוליה מלינובסקי: כתוב פה שליש

שמחה רוטמן: שלושה חברים מתוך רב אזורי, כשהוועדה שם היא חמישה, וחמישה מתוך הוועדה שהיא תשעה או שמונה

גלעד קריב: זה חוזר למה שאמרתי ביחס לעיוות שקיים לגבי הגוף הבוחר של רבנים אזוריים

גלעד קריב:  מקובל עליי מה שאתה אומר, אבל במספרים שבנינו לגבי רב יישוב, בתוך החמישה בהגדרה יש גם נציגים מקומיים, וכך בנינו את הוועדה

גלעד קריב:  ברב אזורי, אם אנחנו נשארים עם ההרכב הזה, שהוא קטן גם - - -     

שמחה רוטמן: יכול להיות מצב שכל הנציגים המקומיים יחרימו

שמחה רוטמן:  למה אני לא דואג מזה? כי זאת פנייה שלהם, הם התניעו את התהליך

גלעד קריב: אבל יכול להיות שדברים בתהליך - - -     

שמחה רוטמן: נכון, אבל אתה רוצה לתת להם וטו על מועמד רב

גלעד קריב: אני רוצה להגדיל את ההרכב שזה יהיה דומה

גלעד קריב:  שהפרופורציות תהיינה דומות

שמחה רוטמן: הערתך נרשמה, ומאחר וההערה הזאת נטענה כבר במקומה הראוי, ונאמר שנחשוב עליה ולא אמרתי לך אפילו שאני חולק עליך ברמה העקרונית, אז לא כדאי להעלות אותה שוב בכל פעם

שמחה רוטמן:  עוד משהו לסעיף זה, אדוני היועץ המשפטי?      

משה סולומון: בהנחה שנשאר הנוסח הזה עם ועדת בחירות ולא גוף בוחר, מה הקשר בין סעיף קטן (ה) לסעיף קטן (ו)

משה סולומון:  הייתי חושבת שהם סותרים זה את זה

שמחה רוטמן: יכול להיות שהיושב-ראש עצמו נמנע, ואז הקול שלו לא מכריע

שמחה רוטמן:  זאת סיטואציה אחת שיכולה להיות

אלעזר שטרן: יש פה פשוט בלבול, כי מספר הקולות ב-(ה) ומספר הקולות ב-(ו) הם לא באותו מישור

אלעזר שטרן:  (ה) מדבר על בחירת המועמד

שמחה רוטמן: נכון, היא צודקת לחלוטין, אבל יכול להיות שהיושב-ראש הצביע במקרה א' בעד כמה מועמדים מלכתחילה

שמחה רוטמן:  נניח שהיו שלושה מועמדים, והוא הצביע בעד שניים ונגד אחד

שמחה רוטמן:  ואז התוצאה הייתה שוויון, והיושב-ראש נמצא בשני המקרים הראשונים

שמחה רוטמן:  אז ממילא יש קולות שווים ואתה עושה הצבעה חוזרת בין השניים שקיבלו את רוב הקולות

שמחה רוטמן:  זאת סיטואציה אחת שיכולה להיות

שמחה רוטמן:  סיטואציה שנייה שיכולה להיות, זה שהוא לא הצביע בכלל

שמחה רוטמן:  נמנע

שמחה רוטמן:  גם לו שמורה הזכות הזאת

שמחה רוטמן:  הוא לא יכול להיות לא נוכח כי הוא פותח את הישיבות, אבל הוא יכול להימנע

שמחה רוטמן:  ואז יש קולות שווים, ואין קול של יושב-ראש שמכריע ואז מצביעים שוב ושוב

שמחה רוטמן:  אם הקולות שווים והיושב-ראש לקח צד, אז קולו מכריע

משה סולומון: צריך יהיה לסדר את ההכפפה

שמחה רוטמן: אני חושב שזאת פרשנות פשוטה של הסעיף, וככה זה גם עובד

יוליה מלינובסקי: ואם עשו שלושה סיבובים - - -     

שמחה רוטמן: והוא נמנע בכל פעם? אז אין הכרעת יושב-ראש

שמחה רוטמן:  אז תקועים

יוליה מלינובסקי: השאלה היא זאת, סיבוב אחד, סיבוב שני, סיבוב שלישי – אין הכרעה

יוליה מלינובסקי:  יכול להיות שצריך להתחיל את כל ההליך מחדש עם מועמד אחר

שמחה רוטמן: נכון, יכול להיות

שמחה רוטמן:  לא נבחר אף אחד

שמחה רוטמן:  סוגרים את הישיבה ומכנסים מחדש

יוליה מלינובסקי: אם יש כמה סבבים ולא נבחר

יוליה מלינובסקי:  יש איזושהי מחלוקת

יהודה חשאי: היא אומרת לקבוע כמה סבבים ולא עד אין קץ

יהודה חשאי:  לקבוע עד שלושה סבבים ואם אין הכרעה – נגמר

יוליה מלינובסקי: נכון, נגמר, ואז תצאו לסיבוב הבא

יהודה חשאי: או לסגור, עשן לבן ולגמור עניין

יוליה מלינובסקי: זאת גם אופציה, אבל בשביל זה מישהו צריך למות

שמחה רוטמן: יוליה, תודה

שמחה רוטמן:  יוליה ויהודה, הבנתי שיש סנדביצ'ים במזנון

שמחה רוטמן:  מובן

יוליה מלינובסקי: שלא יהיו בלי סוף סבבים

יוליה מלינובסקי:  מתישהו צריך לשים לזה סוף

שמחה רוטמן: יוליה, מובן

הרב אליעזר ברוד: אולי אפשר לעשות כמו בראשי ערים

הרב אליעזר ברוד:  נניח שהיו ארבעה מתמודדים – שניים קיבלו קולות שווים, הם הרוב, ואחרים קיבלו קולות - - -     

שמחה רוטמן: אז מצביעים בסבב - - - זה ברור

שמחה רוטמן:  זה מה שכתוב, זה מה שכתוב

אלעזר שטרן: תצביע הוועדה הבוחרת על אותם המועמדים

שמחה רוטמן: על אותם המועמדים שזכו למספר קולות שווה

טלי גוטליב: כתוב מפורשות בחוק

שמחה רוטמן: זה המנגנון

שמחה רוטמן:  זה עובד, חברים

שמחה רוטמן:  לא נתקעים

שמחה רוטמן:  כל זמן שזה לא קלפי, אין לי בעיה כי מדברים ביניהם ומגיעים להסכמה

שמחה רוטמן:  ברגע שזה קלפי, אני באמת אהיה בבעיה מה קורה אם בכל פעם בקלפי יותר מצביעים נגד, ואז פותחים הליך בחירה חדש

יוליה מלינובסקי: כמה סבבים אתה נותן?     

טלי גוטליב: אני לא הייתי מתערבת בקלפי

יוליה מלינובסקי: אני לא מדברת על קלפי

יוליה מלינובסקי:  הם לא מצליחים לבחור

שמחה רוטמן: אני לא הייתי מתערב

שמחה רוטמן:  לפי שיקול דעת היושב-ראש

יוליה מלינובסקי: מתי יש להם אופציה להכריז על התהליך מחדש?     

שמחה רוטמן: לא מתערב

שמחה רוטמן:  לפי שיקול דעת היושב-ראש, במסגרת סמכות העזר הנתונה לכל גוף מינהלי במדינת ישראל

יוליה מלינובסקי: אבל עדיין צריך להיות משהו

יוליה מלינובסקי:  אתה מבין מה שאני אומרת? יהיו לך עשרה סבבים עם אותו מועמד כי הם לא מצליחים להסכים

יהודה כהן: בעיה שלהם

יהודה כהן:  יש להם סמכות לנהל משהו

שמחה רוטמן: יוליה, טלי, דיי

משה סולומון: אדוני, ההערה על ראש מועצה אזורית היא ביחס לסעיף 21

שמחה רוטמן: בסדר, אבל אולי ארצה לדבר על סעיף 22

שמחה רוטמן:  נקריא את סעיף 22, ושיתייחס לשניהם

שמחה רוטמן:       סעיף 22: רב יישוב יפעל בהתייעצות עם הרב האזורי בעניינים הלכתיים הקשורים לביצוע תפקידו

שמחה רוטמן:  סעיף חשוב, אף אחד לא רב עליו

שמחה רוטמן:  אני צוחק, רבותיי הרבנים

שמחה רוטמן:  זה הסעיף שהועבר לפה מהסעיף הראשונה שדיבר בהתחלה על כפיפות

שמחה רוטמן:  כפי שזכור לכם, הסעיף הזה הועתק מתוך סעיף הכפיפות

שמחה רוטמן:  בהתחלה, כל רב יישוב היה כפוף בנוסח בטרומית להחלטות מועצת הרבנות הראשית, ומתייעץ עם רב אזורי

שמחה רוטמן:  את נושא הכפיפות הסרנו, ואת נושא ההתייעצות השארנו

שמחה רוטמן:  נציגי רבני ההתיישבות, אני מבין שאתם לא אוהבים את סעיף ההתייעצות

שמחה רוטמן:  הרב שלוש לא אוהב

שמחה רוטמן:  רב מושב לא אוהב והרב האזורי כן אוהב

שמחה רוטמן:  גם בנושא זה, אם ירצה, נמצא איתנו בזום מר אדיר נעמן, ראש מועצה אזורית שפיר שביקש להתייחס

אדיר נעמן: שלום וברכה לכל החברים בוועדה, שלום וברכה ליושב-ראש הוועדה, לרבנים, לחברי הכנסת, לכולם

אדיר נעמן:  ברשותכם, אני לא חוזר לדיון אבל יש השלכה ישירה מהתיקונים שנעשו בסעיף 17 לסעיף 22

שמחה רוטמן: בין 17 ל-21

שמחה רוטמן:  סעיף 22 זה סעיף ההתייעצות; סעיף 21 זה הסעיף איך בוחרים

אדיר נעמן: אני מדבר דווקא על סעיף 22, סעיף ההתייעצות

אדיר נעמן:  לא טעיתי

אדיר נעמן:  בסעיף 17 אנחנו רצינו שהבחירה של רב אזורי תהיה בהכרח בשיתוף עם גוף נבחר מקומי

אדיר נעמן:  גוף שנבחר על ידי גורמים מהמקום

אדיר נעמן:  ראינו את המועצה הדתית הממונה לא כגוף כזה, אלא כגוף שמקבל את תוקפו ממשרד הדתות ישירות, ולא ככזה שמייצג את הלוקליות שאותה חיפשנו

אדיר נעמן:  באותו סעיף אמרנו שאם המועצה הדתית נבחרה, או המועצה האזורית כגוף שמייצג תושבים, הן אלה שיוכלו להטיל וטו או להניע את התהליך, כמו שיושב-ראש הוועדה דאג לומר כמה פעמים

אדיר נעמן:  הם אלה שמניעים את התהליך

אדיר נעמן:       בפועל, בתיקונים שנעשו, נתנו את אותו כוח ואת אותו משקל גם למועצה דתית ממונה

אדיר נעמן:  יוצא מצב ששר, ככל שיהיה, מכל זרם, יכול לעיין ברשימת המועצות הדתיות הממונות שקיימות בארץ באותה עת, ולהטיל עליהן למנות רב אזורי שהוא לטעמו ולשיטתו ולתוקפו ההלכתי שלו, מבלי להיוועץ באף גוף מקומי נבחר

אדיר נעמן:  אין יכולת וטו, כי המועצה הדתית הממונה היא מטעמו, יביא הדבר למצב שבו ישנם רבנים אזוריים, שלא תואמים לא את הקהילה ולא את קו הפסיקה ההלכתי המקובל באזור

אדיר נעמן:  סעיף 22 מחזיר ומחייב אותנו להתייעצות אף הלכתית עם אותם הגורמים

שמחה רוטמן: לא, לא, לא

שמחה רוטמן:  ההתייעצות ההלכתית היא עם הרב האזורי, לא עם אותם גורמים

שמחה רוטמן:  אתה מדבר על רב יישוב או על רב אזורי?      

אדיר נעמן: אני מחדד

אדיר נעמן:  אני מדבר על רב אזורי

שמחה רוטמן: אתה אומר שאת בקשת הרב האזורי יכולה ליזום המועצה הממונה

שמחה רוטמן:  בגוף הבוחר הוא גם יושב וממילא יכולים לשבת נציג המועצה הדתית הממונה, הרב שנבחר על ידי מועצת הרבנות הראשית ונציג השר

שמחה רוטמן:  שלושה מתוך ועדה של חמישה

קריאה: הרב הוא עצמאי

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  שלושה מתוך ועדה של חמישה

שמחה רוטמן:  גם אם כל נציגי הציבור הנבחרים של המועצה גם לא מעוניינים ברב כללית וגם לא מעוניינים ברב הזה ספציפית והם יצביעו נגד, עדיין ייבחר הרב הזה

שמחה רוטמן:  זה התרחיש שעליו אתה מדבר?     

אדיר נעמן: אמת, אבל הגדלת ולקחת את זה גם לבחירה של רב יישוב

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  לא לקחתי את זה לרב יישוב, ולכן שאלתי אותך מלכתחילה אם אתה שואל על רב אזורי או על רב יישוב

שמחה רוטמן:  רב יישוב זה אירוע אחר

שמחה רוטמן:  אני חידדתי על רב אזורי

שמחה רוטמן:  ברב יישוב זה בלתי אפשרי, כי יש לפחות רוב בגוף הבוחר של נציגי היישוב, ולכן זה לא אפשרי

אלעזר שטרן: אני אחדד

אלעזר שטרן:  בנוסח שיש עכשיו, וזה בעקבות מה שהיה בדיון הקודם, כתוב שמי שיוזם זה המועצה הדתית

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אי-אפשר

גלעד קריב: לא, עכשיו אפשר

שמחה רוטמן: אי-אפשר

אלעזר שטרן: כתבנו שמי שיוזם או אומר שהוא לא מתנגד, זה המועצה הדתית

אלעזר שטרן:  אני מזכיר שבסעיף ההגדרה של מועצה דתית, היא לא כוללת - - - ולכן, כשכתוב פה המועצה הדתית, הכוונה בהכרח למועצה הדתית הנבחרת ולא הממונה

משה סולומון: אני לא בטוחה שזה נכון, ההגדרה של מועצה דתית, שהיא לא כוללת גם אפשרות של ממונה

שמחה רוטמן: זאת ההגדרה בחוק

שמחה רוטמן:  מתקן אותי עכשיו היועץ המשפטי ואומר, שאם המועצה הדתית ממונה, אז האיזון לא בידיים שלה, רק בגוף המצביע

יהודה חשאי: זה לא נכון

איגי פז: צריך להבחין – יש מועצה דתית והיא כמו רשות מקומית

איגי פז:  זה התאגיד עצמו

איגי פז:  מי שעומד בראשו זה משהו אחר

איגי פז:  יכול להיות לך או הרכב מועצה - - -     

שמחה רוטמן: שנייה, חברים

שמחה רוטמן:  שנייה, אבל זה לא כתוב

איגי פז: אם היית רוצה רק הרכב, היית צריך לכתוב במפורש: הרכב המועצה הדתית

גלעד קריב: הוא צודק

משה סולומון: נכון, נכון

איגי פז: אם אתה כותב פשוט מועצה דתית, זה כמו שאתה כותב רשות מקומית

יהודה חשאי: ואנחנו עומדים על כך שזה יהיה גם מועצה דתית ממונה וגם הרכב

יהודה חשאי:  עומדים על כך

גלעד קריב: אתם רוצים לכפות על יישוב - - -     

איגי פז: אני חושב שהפתרון לדבר הזה שמעלה אדיר, הוא שאם רוצים להתניע הליך לבחירה, יצטרכו גם וגם

איגי פז:  כלומר, גם בקשה של המועצה הדתית או המועצה האזורית, שהיא הולכת להיות המעסיקה כי אנחנו לא כופים עליה - - -     

יהודה חשאי: לא

יהודה חשאי:  כבר הסברנו למה לא

איגי פז: וגם הסכמה של הוועד המקומי, כי בסוף הם אלה שהולכים לקבל - - -     

שמחה רוטמן: לא רב יישוב

שמחה רוטמן:  למה אתה מדבר על רב יישוב? אף אחד לא מדבר על רב יישוב, חברים, חברים

יהודה כהן: לא יכול ראש רשות להחזיק את החבל בשני קצותיו

יהודה כהן:  פעם אחת לא לעשות הבדל, ופעם שנייה, בגלל שאין הסכם, הוא לא יכול להיות ממונה - - -     

שמחה רוטמן: אדוני, מנכ"ל הרבנות, עם כל הכבוד, מדברים כאן לפי תור ורשות דיבור

שמחה רוטמן:  בוודאי ובוודאי כשזאת התפרצות על התפרצות על התפרצות

שמחה רוטמן:  שנייה

שמחה רוטמן:  יושב-ראש המועצה מדבר על בחירת רב אזורי, ולא לערבב עכשיו רב יישוב

שמחה רוטמן:  ברב יישוב, התרחיש שהוא מדבר עליו לא יכול להיות

שמחה רוטמן:  אי-אפשר למנות רב יישוב בלי בקשה של היישוב – בקשה, הסכמה, במקרה שזה - - -     

איגי פז: כרגע כתוב שזה או-או

אלעזר שטרן: כתוב: לפי העניין

שמחה רוטמן: לא נכון

שמחה רוטמן:  איגי, זה לפי העניין

שמחה רוטמן:  אתה לא יכול למנות רב יישוב בלי בקשה של היישוב

שמחה רוטמן:  ואני אגיד יותר מזה, גם אם המועצה הדתית או האזורית – ואם זה לא ברור, אנחנו נבהיר את זה בחוק – מתנגדת, יהיה רב יישוב

שמחה רוטמן:  זה דבר אחד שהוא מאוד מאוד ברור

שמחה רוטמן:  אני חושב שנוסח החוק ברור

שמחה רוטמן:  אם יש בעיית נוסח, צריך להבהיר את זה

איגי פז: ב-2 לא כתוב לפי העניין

אלעזר שטרן: זה נכון, צריך לתקן

שמחה רוטמן: אז צריך להבהיר את זה

שמחה רוטמן:  זאת הכוונה, וזה צריך להיות מאוד ברור

גלעד קריב: אבל שם כתוב לבחור רב אזורי

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  2 זה רב אזורי

גלעד קריב: 2 ברור, חברים

שמחה רוטמן: חברים, באמת, אי-אפשר לנהל דיון ככה, כשכל אחד - - -     

איגי פז: אני מדבר על 17(א), ושם צריך להוסיף לפי העניין

שמחה רוטמן: הבנתי, בסדר גמור

שמחה רוטמן:  בואו נסכים למהות, ועל הניסוח נריב אחר כך

שמחה רוטמן:  מבקש יישוב ומקבל בכפוף לתקנים ולכל מה שדובר עליו

שמחה רוטמן:  יישוב מבקש – יישוב מקבל, גם אם המועצה הדתית ו/או האזורית, שהן המעסקי, יעמדו על הראש

שמחה רוטמן:  היישוב יקבל אם מגיע לו

שמחה רוטמן:  למה? כי אנחנו מכירים את הדינמיקות בין יישובים לבין מועצות אזוריות

שמחה רוטמן:  זה ברב יישוב

שמחה רוטמן:  עכשיו נשאלת השאלה מה קורה במועצה אזורית

שמחה רוטמן:  אומר לך טענה שיש בה ממש, ראש המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  הוא אומר: אתה אמרת שלא תכפה על מועצה רב

יהודה חשאי: כשאין מועצה דתית

שמחה רוטמן: גם כאשר יש מועצה דתית, הסיטואציה של כפיית רב מורכבת משני חלקים: חלק אחד זה כפיית עצם הצורך ברב, ופה אני נוטה לקבל את עמדתך, שגם אם המועצה האזורית לא רוצה, אבל המועצה הדתית רוצה, והיא זכאית - - -     

יהודה חשאי: אבידן, היא המעסיק

שמחה רוטמן: והיא המעסיק, ימנו רב

שמחה רוטמן:  זה לגבי עצם הצורך ברב ופה אני מסכים איתך לחלוטין

שמחה רוטמן:  לכן, שם, בבקשת הרב, זה צריך להיות כולל לרבות ממונה

שמחה רוטמן:  לגבי זהות הרב, אומר לך ראש המועצה, אתה לא יכול לאחוז בחבל משני קצותיו – גם לבוא ולהגיד לי את הצורך ברב

שמחה רוטמן:  לא הושבת אותי ליד השולחן

שמחה רוטמן:  וגם כשהכנסת אותי לגוף הבוחר, ובעצם שניים מתוך חמישה שמייצגים בכלל את תושבי האזור, אמרנו שאנחנו כן עומדים על העיקרון של אין מעמידים פרנס על הציבור, אלא אם כן נמלכים בציבור – לא ייתכן שאתה תייצר לי מצב – את עצם הצורך ברב הבנתי

שמחה רוטמן:  יכול להיות שראש המועצה, זה לא בראש מעייניו

שמחה רוטמן:  הוא לא מכיר את צרכי הכשרות והקבורה

שמחה רוטמן:  הכול בסדר, הוא לא יהיה שם

שמחה רוטמן:  אבל אל תייצר מצב שרוב הגוף הבוחר לא נבחר מקומי, או אין לו קשר למקום ואפילו לא חצי אלא מיעוט, גם בקוורום וגם בהרכב הגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  זה מתכתב על השאלה של גלעד מקודם על הרחבת הגוף הבוחר, וזה מתכתב גם עם שאלת הקוורום ושאלת זהות היושב-ראש, שמכריע במצב וטו

שמחה רוטמן:  שלוש השאלות הללו מושפעות בצורה מאוד משמעותית ממה שאומר ראש המועצה היקר שלנו, שמדבר גם בשם השלטון המקומי

שמחה רוטמן:  אתה מסכים לתיאור שתיארתי?     

גלעד קריב: להוסיף רק עוד דבר אחד, שעל פי החוק, ההחלטה על הקמת מועצה דתית היא החלטה של השר

גלעד קריב:  כלומר, גם במועצה אזורית שלא קיימת בה מועצה דתית, והיא לא רוצה מועצה דתית, השר יכול לקבל החלטה מצידו שהוא מקים מועצה דתית

שמחה רוטמן: אני מבין את החשש הזה

גלעד קריב: המועצה האזורית לא משתפת פעולה, והשר ממנה ועדה

גלעד קריב:  אני מבין גם את החשש שלכם ממצב שבו יש מועצה שיש בה מספר יישובים דתיים, רוב המועצה לא דתית, והמועצה עוינת את הנושא של רבנים

גלעד קריב:  אבל בשביל זה פתרנו את זה ברמה של רב היישוב, שאין למועצה האזורית סמכות וטו על ההחלטה של הוועד המקומי

גלעד קריב:  לכן, לא תוכלו לעשות מה שאתם רוצים

שמחה רוטמן: גלעד, הנושא מוסכם

גלעד קריב: גם ברמת הצורך ולא רק ברמת הזהות

שמחה רוטמן: לא העכבר גונב אלא החור גונב

שמחה רוטמן:  בשנייה שלא יהיה מצב של שליטה גם בצורך וגם בזהות – לא יהיה

יהודה חשאי: החוק הזה יצר את שיא הספקולציות בעולם – שרים מש"ס וגם לא מש"ס היו במשרד הזה ב-15 השנים האחרונות

יהודה חשאי:  החוק לכפות מועצה דתית היה קיים ב-20-15 השנים האחרונות, ומעולם לא ראיתי - - -     

גילה פינקלשטיין: היו המון ניסיונות

יהודה חשאי: עזוב, אני לא רוצה להתייחס לרכילויות

יהודה חשאי:  לא הייתה מועצה דתית אחת שהוקמה בכפייה וכנגד

שמחה רוטמן: יהודה, אתה צודק

יהודה חשאי: אני מוחה על עוד משהו, והוא שלוקחים גוף בוחר כמו מועצת הרבנות - - -     

שמחה רוטמן: רגע, אני יכול להגיד משהו?      

יהודה חשאי: זה כמו מינוי של אלף רבנים

יהודה חשאי:  זה בדיוק אותו הדבר

שמחה רוטמן: יהודה, נכון, אתה צודק

יוליה מלינובסקי: האופציה קיימת?     

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  יהודה, אתה צודק, ואני חושב שהחששות והחשדות מוגזמים

שמחה רוטמן:  אני מסכים איתך

שמחה רוטמן:  אני חושב שלחלקם אין בסיס

שמחה רוטמן:  בניגוד למה שהיה קודם, שהכול היה מוסדר ברמה נורמטיבית נמוכה, והייתה יכולת גם של עתירות, גם של ביקורת ציבורית וגם של אלף דברים אחרים

יוליה מלינובסקי: למה אתה מזלזל בביקורת ציבורית?     

שמחה רוטמן: לא, חס ושלום

טלי גוטליב: להפך

טלי גוטליב:  למה את שומעת שהוא מזלזל?     

יוליה מלינובסקי: אני שומעת אותו

שמחה רוטמן: יוליה, דיי

שמחה רוטמן:  למה? וכל מיני מנגנונים שהיו גורם מרסן, בשנייה שאנחנו מייצרים את המנגנון בחקיקה, אנחנו לא מייצרים אותו רק עבור מנכ"ל ישר דרך ושר ישר דרך

שמחה רוטמן:  אנחנו אומרים שמחר בבוקר, בשתי החלטות פשוטות, יכול אדם להסתכל על רשימת המועצות שבהן אין מועצה דתית ממונה, להוציא צו שממנה מועצות דתיות ממונות בעשרים מועצות

יהודה חשאי: אתה תתפלא לשמוע שבאותו רגע המועצה האזורית תבחר הרכב ואז הם שולטים

יהודה חשאי:  מה תעשה אז? אין גבול לתיאוריות, אין גבול לספקולציות

יהודה חשאי:  הרי אתה לא מחוקק חוק על כל תיאוריה או גחמה של מישהו, ואתה אומר: נכניס אותה לחוק

יהודה חשאי:  אני אומר שמועצת הרבנות היא גוף נבחר, ואי-אפשר להגיד אוטומטים שלנו

שמחה רוטמן: אף אחד לא אמר שהם שלכם

יהודה חשאי: זה מה שאתם עושים

שמחה רוטמן: לא, יהודה

שמחה רוטמן:  סליחה, במחילה, לא נכון

שמחה רוטמן:  זה לא מה שנאמר פה

שמחה רוטמן:  מה שנאמר פה מבחינתי הוא דבר אחד ויחיד: אחד, לעניין עצם הצורך – יש לי פה מחלוקת כנראה גם עם גלעד ואולי גם עם ראש המועצה, אבל פה אני לגמרי נטוע עמוק – אני חושב שאין גורם מזהה יותר מאשר ראש מועצה דתית, בין אם הוא ממונה ובין אם הוא לא ממונה

שמחה רוטמן:  בשנייה שהוא קיים, מזהה הצורך הוא מזהה הצורך הנכון יותר

שמחה רוטמן:  לכן, אם הוא מבקש, צריך שיהיה

שמחה רוטמן:       בנוגע לזהות הרב, בהינתן שכל הרבנים עם כשירות וכל הדברים האלה, אנחנו מייצרים אנומליה אחת בחוק, וכשנגיע לרבני שכונות נדבר גם על רבני שכונות

שמחה רוטמן:  הרב היחיד מכל הרבנים - - -     

יהודה חשאי: למה אתה לא אומר את זה ברבני ערים?  

שמחה רוטמן: גם ברבני ערים הקפדנו שהנציגים שהם נבחרי ציבור מקומיים, יהיו 50% מהגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר, שצריך לייצר מצב שגם בהקשר הזה, נבחרי ציבור מקומיים יהיו לפחות 50% מהגוף הבוחר

יהודה חשאי: אנחנו נוסיף עוד שני נציגים שיבחר השר מקרב המועצה האזורית

גלעד קריב: ממש לא

גלעד קריב:  מה זה שיבחר השר?     

שמחה רוטמן: יהודה, נדבר על זה

שמחה רוטמן:  אני אומר לך שבמסגרת התיקונים להרכב הגוף הבוחר - - -     

יהודה חשאי: רב אזורי זה לא רב מושב ולא רב שכונה

גלעד קריב: תעשו את זה ביחד עם השלטון המקומי

יהודה חשאי: שלא יבקשו, שלא יבקשו

שמחה רוטמן: אבל הם לא ביקשו

גלעד קריב: אז כנראה הם לא צריכים

שמחה רוטמן: יהודה, הם לא ביקשו

שמחה רוטמן:  כל הבעיה היא שהם לא ביקשו

יהודה חשאי: במקום שיש מועצה דתית, אני חושב שהם מכירים כבר את - - -     

שמחה רוטמן: יהודה, יהודה

גלעד קריב: לא ממונה

יוליה מלינובסקי: הם לא ביקשו ואתה רוצה לכפות עליהם?     

יהודה חשאי: בינתיים, מי שמביא את התקן ומשלם עליו זה המשרד

יהודה חשאי:  המועצה האזורית, עם הצניעות, תצטרך להכניס - - -     

גלעד קריב: אתם רוצים להכניס רבנים אזוריים למועצות קיבוציות? אז לא

גלעד קריב:  מה לעשות?      

טלי גוטליב: דיי, אי-אפשר להבין על מה אתם מדברים פה

טלי גוטליב:  דיי, דיי

שמחה רוטמן: יהודה וגלעד, אני מבקש

יוליה מלינובסקי: אתה לא יכול לכפות - - -     

שמחה רוטמן: סליחה, רבותיי

טלי גוטליב: אי-אפשר להבין על מה אתם מדברים פה

שמחה רוטמן: אמרנו שצריכים לדבר על ההרכב של הגוף הבוחר של רב אזורי, מאחר והוא אנומליה כרגע בחוק מהרבה בחינות

שמחה רוטמן:  כפי שאומר יהודה, לא יצרו עד היום מנגנון של ועדה ממונה במועצה אזורית בלי הסכמות ובכפייה ובכיפופי ידיים, ואני מקבל את הטענה הזאת

שמחה רוטמן:  אני אומר שיכול להיות שהמנגנון צריך להיות, שבמקרה שהוועדה ממונה, בדומה למה שעשינו בייצוג נשים, והמועצה הדתית היא מועצה ממונה, את הבקשה היא יכולה ליזום ואין בעיה, ואני חושב שזה נכון שהיא תיזום את זה, כי היא מכירה את הצרכים

שמחה רוטמן:  אבל בגוף הבוחר, במידה ומדובר בוועדה ממונה שיזמה את התהליך, או שבין הייזום לבחירה נהייתה ועדה ממונה – לא משנה מה, אז יהיה נציג שישי בוועדה הבוחרת, גם אם לא נשנה אותה כרגע, והנציג השישי ימונה בהסכמה בין השר לבין המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  זה הכול

יהודה חשאי: אנחנו נבדוק את הנושא הזה

גלעד קריב: אני מבקש לומר, אדוני היושב-ראש, אנחנו צוללים פה לפרטים

גלעד קריב:  מה שמצטייר כאן, וזה מתכתב גם עם דברים שהיו בעבר, שנותרת פה פרצה באזור הרבנים האזוריים

שמחה רוטמן: אז אני אומר לך, אנחנו נסתום אותה

שמחה רוטמן:  אתה מסכים איתי שכאשר מדובר במועצה דתית נבחרת, אין לך בעיה כי אז יש לך שלושה נציגים שהם נבחרי ציבור

שמחה רוטמן:  נכון? ראש המועצה מהנהן

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  אז אין בעיה

שמחה רוטמן:  כל המריבה שאנחנו עושים כרגע היא על סיטואציה שיש ועדה ממונה

קריאה: זה הרוב

שמחה רוטמן: לא נכון

שמחה רוטמן:  במועצות אזוריות?      

יהודה כהן: התרופה היא שראש מועצה אזורית יקים מועצה דתית

יוליה מלינובסקי: ואם הם לא רוצים?      

יהודה כהן: יקים מחלקה אצלו במועצה, כמו שהיום הוא מקבל את כל השירותים

שמחה רוטמן: יהודה, מחלקה לא פותרת את הבעיה

יוליה מלינובסקי: אתה לא יכול לכפות את הדת על אנשים שלא רוצים

שמחה רוטמן: יוליה, אין דיבור על זה ואין על זה דיון

טלי גוטליב: אנחנו לא בכפייה דתית בכלל

יוליה מלינובסקי: אבל המועצה האזורית לא רוצה, ואתה כופה עליהם

שמחה רוטמן: גלעד, אתה מסכים איתי שהבעיה שדיבר עליה ראש המועצה מתעוררת רק במצב אחד? אתה מסכים איתי? אני יודע שיש לך השגות כלליות על הגוף

שמחה רוטמן:  אמרת אותן

יוליה מלינובסקי: מה המימון?     

שמחה רוטמן: יוליה, דיי

שמחה רוטמן:  את לא מנהלת פה את הדיונים

גלעד קריב: את הפתרון לסוגיה הזאת נתנו בכך, שהוצאנו מידי המועצה האזורית את זכות הווטו על מינוי רבני יישובים

גלעד קריב:  מרגע שעשינו את זה, וכל יישוב בעל אופי מסורתי ודתי, גם אם הוא נטוע בלב מועצה קיבוצית חילונית, יכול ביוזמתו לקבל תקן לרב יישוב, רב אזורי מתחייב בעיניי – התקן, לא הזהות

שמחה רוטמן: גלעד, גלעד, אני רוצה לשכנע אותך שאתה טועה

שמחה רוטמן:  אני יודע מה דעתך ורוצה לשכנע אותך

גלעד קריב: רגע אחד

גלעד קריב:  שנייה

גלעד קריב:  ברגע שפתרנו את הבעיה ברב יישוב, רב אזורי מחייב הסכמה של המועצה האזורית

גלעד קריב:  זאת דעתי

גלעד קריב:  גם אם היא לא מממנת אותו, כי היא מייצגת את התושבים

גלעד קריב:  אני אוסיף על זה עוד בעיה, כי יש פה עוד פרצה

גלעד קריב:  בניגוד לרבני שכונות ורבני עיר, וגם רבני יישובים, יש תקרת מקסימום

גלעד קריב:  קבעתם מפתח מספרי שאומר שבתל אביב יכולים להיות מקסימום 20 רבני שכונות

גלעד קריב:  רבני עיר – אנחנו יודעים כמה יש וגם רבני יישוב

גלעד קריב:  רבני אזורים, וזה מתכתב עם מה שקרה בעבר בחלק מהמועצות, אין פה הגבלה

גלעד קריב:  אנחנו יכולים להיות במצב שבמועצה אזורית, יכהנו ארבעה רבנים אזוריים על 11 יישובים

הרב אליעזר ברוד: סליחה שאני מתפרץ, איפה יש מקרה כזה של 11 יישובים וארבעה רבנים אזוריים?      

שמחה רוטמן: זה החשש

שמחה רוטמן:  יהודה וגלעד, אני רוצה לענות

הרב אליעזר ברוד: כמה רבנים אזוריים יש, אתה יודע?      

טלי גוטליב: רגע, תנו לרוטמן לענות

יהודה חשאי: יש אמות מידה, יש קריטריונים

יהודה חשאי:  מה חשבתם, שהמשרד מחלק ככה מה שהוא רוצה?     

גלעד קריב: כן

יהודה חשאי: אז אתה לא יודע

הרב אליעזר ברוד: יהודה, תגיד לו שאין כמעט רבנים אזוריים בכלל

הרב אליעזר ברוד:  על מה הוא מדבר?     

טלי גוטליב: רגע, אבל רוטמן יענה לנו

טלי גוטליב:  שנייה, חבל

שמחה רוטמן: גלעד, תודה

שמחה רוטמן:  כבוד הרבנים, תודה

שמחה רוטמן:  מספיק, בבקשה

שמחה רוטמן:  יש שני מחסומים לדבר הזה

שמחה רוטמן:  קודם כול, אני מתחבר מאוד למה שאמר יהודה אבידן, מנכ"ל המשרד

שמחה רוטמן:  אפשר להסתכל על כל סעיף בחוק הזה – אני מבין את הגישה, אני לא מתחבר אליה כל כך – ולחשוב שמאחר ויש גורמים אופוזיציוניים שחתמו על צ'ק, שהחוק הזה מייצר אלף ג'ובים בשקר, אז עכשיו הם מחפשים איפה אני מכניס את אלף הג'ובים

שמחה רוטמן:  אבל מאחר ואני לא מכניס אלף ג'ובים, ממילא אין לי איפה להכניס אותם

שמחה רוטמן:  ממילא, גיטו וידו באים כאחד בהקשר הזה, לא היה ולא נברא

שמחה רוטמן:  אני מבין שיש כאלה שכל סעיף פה בחוק יבואו ויגידו: הינה, דרך פה הוא יכניס את אלף הג'ובים שלו

יהודה חשאי: לא, זה כבר לא

יהודה חשאי:  לפי התיאוריה שלו זה 1,500, כי אין מגבלה לג'ובים

טלי גוטליב: רגע, תנו לרוטמן לענות את זה שלם

שמחה רוטמן: החוק הוא מאחורי מסך בערות ואנחנו לא יודעים, אפילו לא את כל המועצות האזוריות הקיימות כיום, כמה צרכים יש

שמחה רוטמן:  בוודאי ובוודאי לא מועצות אזוריות בעתיד, מספרי יישובים, אזורי תעשייה, מועצות תעשייתיות, שיש בהן רק מפעלים ואין בהם תושבים

שמחה רוטמן:  יש כל מיני מנגנונים

שמחה רוטמן:  ועדיין, צריך להם מועצה דתית ומלא שירותי השגחה, כי יש שם מרכזים לוגיסטיים ומסעדות, ואין שם יישובים

שמחה רוטמן:  יכולות להיות כל מיני סיטואציות, ואז, ממילא, הגוף היחיד הרלוונטי זה הוועדה הדתית הממונה, שמונתה על ידי השר לשירותי דת

שמחה רוטמן:  החוק נועד לתת מענה, שמיכה לכלל הסיטואציות האפשריות

שמחה רוטמן:       יש עקרונות מסדרים לחוק הזה, שאתה לא ממנה לקבוצת אנשים רב שהם לא מעוניינים בו

שמחה רוטמן:  אתה גם לא ממנה להם רב בעל כורחם

שמחה רוטמן:  ברב אזורי, היה פה אפילו דיון בדיון הקודם, שאמרנו שאולי רב אזורי צריך להיות יותר דומה בטיבו דווקא לרב עיר

שמחה רוטמן:  אמרנו שאין מועצה מקומית בלי רב, וגם אין מועצה אזורית בלי רב, ושם אפשר גם שניים במקרים כאלה

שמחה רוטמן:  בגלל המאפיינים הייחודיים של המועצות האזוריות, לא הלכנו למקום הזה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שנשנה את דעתנו בהמשך החקיקה – אני לא רואה סיבה

שמחה רוטמן:  לא הלכנו למקום הזה כן אמרנו שצריך קשר מקומי; כן אמרנו שיש מגבלות תקציב ואמות מידה שקיימות, שניתנת הסכמת שר אוצר לעניין תקצוב המשרה, מה שלא קיים ברבני עיר

שמחה רוטמן:  יצרנו מנגנוני איזון אחרים

שמחה רוטמן:  אי-אפשר להתעלם מכולם, ולהסתכל רק על אחד מהמנגנונים

שמחה רוטמן:       מנגנון האיזון הזה אומר, שכאשר תבוא מועצה אזורית ותדרוש ארבעה רבנים אזוריים, כי נורא בא לה, ותבקש את זה, בין אם הדרישה הזאת תבוא ממועצה אזורית - - -     

גלעד קריב: אני מוטרד מהצד השני

טלי גוטליב: רגע

שמחה רוטמן: בין אם הדרישה הזאת תבוא ממועצה אזורית, ובין אם הדרישה הזאת תבוא ממועצה דתית או ממועצה דתית ממונה, יבוא איגי, יבוא משרד האוצר ויגיד להם: סליחה, מה פתאום אתם נותנים למועצה ארבעה תקנים, כשבמועצה ליד אפילו אין רב אזורי מכהן

שמחה רוטמן:  לכן, הסיטואציה הזאת היא לא סיטואציה שאני חושש ממנה

גלעד קריב: למעט דבר אחד, בוא תאמר אותו דבר על רבני שכונות

שמחה רוטמן: אבל עוד לא הגענו לרבני שכונות

שמחה רוטמן:  חכה, חכה

טלי גוטליב: יש חסמים ויש ביקורת

שמחה רוטמן: עוד לא הגענו לרבני שכונות

שמחה רוטמן:  ברבנים אזוריים, מאחר והמאפיינים של מועצות אזוריות מגוונים מאוד מאוד, ולייצר את הקריטריון הקשיח יהיה מאוד קשה – אין דומה מועצה שיש בה עשרה אזורי תעשייה, עם מפעלים מכאן ועד להודעה חדשה, ומעט מאוד יישובים; ויכולה להיות מועצה שיש בה הרבה יישובים ואפס מפעלים; ויכולה להיות מועצה שפרוסה על שטח גיאוגרפי מאוד גדול, אבל עם מעט יישובים, ומועצה שהיא מצומצמת בשטחה, אבל עם המון יישובים

שמחה רוטמן:  אני לא יודע

שמחה רוטמן:  לכן אמרתי שאת זה אני משאיר לשלטון המקומי

שמחה רוטמן:  העלה ראש המועצה סוגיה אמיתית, ואמר: לא ייתכן שאתה גם תכפה עליי את עצם קיומו של הרב וגם את זהותו של הרב

יהודה כהן: לא, זה לא נכון

יהודה כהן:  השאלה היא קומה אחת קודם

יהודה כהן:  השאלה היא למה אותו ראש מועצה, שבידו הכוח והמפתח להקים מועצה דתית, אומר: אני גם לא אקים מועצה דתית, אני גם לא אתן שייבחר רב, ואם רוצים לכפות עליי לבחור רב, אני אעשה הכול שהוא לא יהיה

אדיר נעמן: אדוני היושב-ראש, אם יורשה לי, אני רוצה להתייחס לדברים של יהודה

שמחה רוטמן: שנייה, לא

שמחה רוטמן:  אדיר, תודה

שמחה רוטמן:  אני מסתדר

שמחה רוטמן:  לא ייתכן שכשאני מסביר את מנגנוני ההגנה מפני שימוש לרעה ואת מנגנוני השכל הישר, אחד המנגנונים שקבענו הוא שאם מועצה אזורית חושבת שהיא לא צריכה רב, אז היא לא צריכה רב

שמחה רוטמן:  זאת הנחת העבודה

שמחה רוטמן:  אתה אומר שכל מועצה אזורית חייבת מועצה דתית

שמחה רוטמן:  החוק לא מחייב, נכון להיום, ואני לא חושב שאנחנו צריכים לחייב, נכון להיום

גילה פינקלשטיין: עמדת המשרד היא שלא צריך לחייב

שמחה רוטמן: עמדת המשרד היא בכל מיני מקרים שלא להקים

שמחה רוטמן:  אני לא מחייב מועצה אזורית להקים מועצה דתית מהרבה מאוד סיבות

שמחה רוטמן:  אני בטח ובטח לא אסכים למצב, שגם עצם הצורך וגם הזהות של הרב תיכפה על מועצה אזורית

יהודה חשאי: נדבר על זה

שמחה רוטמן: אנחנו צריכים למצוא מנגנון - - -     

יוליה מלינובסקי: זה היה איום?     

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  אני חושב שהוא שומע את הביקורת בלב פתוח ובנפש חפצה, ונמצא לזה פתרון

יהודה חשאי: יוליה, אני איש מאיים?     

יוליה מלינובסקי: אריה רוצה, ובכך זה נגמר

שמחה רוטמן: כפי שכולם יודעים, בחוק הזה אנחנו מנסים לפעול בתיאום גם עם השלטון המקומי ועם השלטון האזורי, ולוודא שאין פה כיפופי ידיים

שמחה רוטמן:  מאחר ועמדת השלטון האזורי נאמרה פה בדיון בקול רם וצלול, היא גם עושה שכל וגם מסתדרת עם הרציונלים של החוק, צריך לתת לה מענה

שמחה רוטמן:  זה הכול

שמחה רוטמן:  כולנו ביחד נחשוב על פתרונות לנושא הזה

שמחה רוטמן:       רב יישוב יפעל בהתייעצות – דיברנו

יוליה מלינובסקי: לא, לא דיברנו

שמחה רוטמן: הקראנו והבנתי שיש התנגדות מצד חלק מהאנשים, ויש תמיכה מצד חלק מהאנשים

שמחה רוטמן:  אני מבין את הרצון שרב יישוב יפעל באופן עצמאי לחלוטין, למרות שאני חושב שהטלת חובת התייעצות איננה כה דרסטית או דרמטית

שמחה רוטמן:  לכן, אני לא חושב ששווה להקדיש זמן למאבק בנושא הזה

טלי גוטליב: מה זה התייעצות? התייעצות היא לא אופרטיבית ולא מחייבת

טלי גוטליב:  זאת אמירה דקלרטיבית שאין לה שום שיניים

טלי גוטליב:  יפעל בהתייעצות – אז הוא יתייעץ, והוא יחשוב ככה וזה מה שהוא רוצה

טלי גוטליב:  זה סתם דקלרטיבי

טלי גוטליב:  דיי, נו

שמחה רוטמן: טלי, טלי

קריאה: אז למה לשים את זה?     

שמחה רוטמן: אני אסביר

טלי גוטליב: לפעמים לדקלרטיביות יש משמעות של כוונה

שמחה רוטמן: יושב פה ראש מועצה, שכל היישובים שבה הם יישובים דתיים

שמחה רוטמן:  ברובם מכהנים רבני יישובים, או בוודאי רוצים שיהיה רב יישוב

שמחה רוטמן:  ברובם, אולי לא בכולם

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר, עלול להיווצר מצב שנושאים מסוימים שיש להם השלכה כללית מועצתית, שכן כדאי שתהיה בהם חשיבה אחידה, תפיסה אחידה

שמחה רוטמן:  זה כדאי, זאת לא חובה

טלי גוטליב: זה סתם עוד  - - - דקלרטיבי

שמחה רוטמן: זה לא דקלרטיבי

יוליה מלינובסקי: לא בדיוק

טלי גוטליב: כי מה המשמעות? חבר הכנסת יפעל בהתייעצות עם יו"ר הוועדה

טלי גוטליב:  אוקיי

שמחה רוטמן: טלי, לא כל אמירה בחוק צריך שיהיה לידה פטיש חמישה קילו

שמחה רוטמן:  אבל בהחלט רב שעושה שבת לעצמו, שלא סופר אף אחד לידו, שמייצר קונפליקטים עם היישובים השכנים, שכאשר יש אזור תעשייה משותף לשני יישובים, ורב יישוב אחד אומר: אני כן אתן כשרות ולא אתן כשרות

טלי גוטליב: ומי מכריע?     

שמחה רוטמן: לכן, עושים מנגנון

שמחה רוטמן:  לא כל דבר, טלי, חייב להיות עם פטיש

טלי גוטליב: אז למה לחוקק את זה? אם אתה מחוקק משהו, אתה מתערב באוטונומיית הפרט באשר היא

טלי גוטליב:  אני, לפני שאני מחוקקת, אני רוצה להבין – רב יישוב - - -     

שמחה רוטמן: האם את רוצה שרב יישוב יפעל בהתייעצות עם רב אזורי?     

טלי גוטליב: לא יודעת, אני לא רב

טלי גוטליב:  אם אני ממנה רב, יש לו את האוטונומיה שלו לקבוע הלכות כאלה ואחרות

טלי גוטליב:  אני לא יודעת, ולא אותי אתה צריך לשאול

שמחה רוטמן: ולכן הוא מתייעץ - - -     

טלי גוטליב: אז למה אני צריכה להכריח אותו להתייעץ?     

שמחה רוטמן: כי יש נושאים בעלי השלכה אזורית

שמעוi אלמליח: סליחה, יש הבדל כשאת אומרת לרב אזורי, שהוא, למשל - - -     

טלי גוטליב: אני מדברת על רב יישוב

שמעון אלמליח: לא, תקשיבי, סליחה

שמעון אלמליח:  רב אזורי אחראי על המקוואות, לדוגמה

שמעון אלמליח:  יש רב מקומי וההשלכה היא גם ליישובים נוספים

שמחה רוטמן: יש בלנית שעובדת חצי משרה פה, חצי משרה שם

שמחה רוטמן:  נותנים לה שבע הוראות הסותרות אחת את השנייה

שמחה רוטמן:  היא לא יודעת מה קורה

שמחה רוטמן:  התקצוב מגיע מהמועצה הדתית, הגבייה של דמי הכניסה למקווה - - -     

טלי גוטליב: ובלבד שיהיה ברור, שרב היישוב בסופו של דבר הוא אוטונומיה להכריע

שמחה רוטמן: רב היישוב הוא אוטונומיה להכריע, ועדיין כדאי - - -     

יהודה חשאי: זאת לא התייעצות עם האפיפיור, זה עם רב

יהודה חשאי:  רב הוא יועץ

יהודה חשאי:  מדברים שני רבנים ביחד דברים שנושקים אחד לשני

יוליה מלינובסקי: מי קובע?     

יהודה חשאי: מה מבקשים? תתייעץ אם יש בעיה - - -     

שמחה רוטמן: מה קרה? זה לא נורא בכלל

שמחה רוטמן:  אני לא מבין

יוליה מלינובסקי: אולי זה סתם מיותר

יהודה חשאי: לך זה מיותר

יהודה חשאי:  אנחנו אומרים שברגע שיש שני יישובים סמוכים, ויש בהם בעיות הלכתיות נושקות – את יודעת מה, עירוב משותף

יהודה חשאי:  הלו, תדברו ביניכם

יהודה חשאי:  מה קרה?     

טלי גוטליב: למה אתה צריך חוק בשביל זה?     

יוליה מלינובסקי: אז מי מחליט?     

איגי פז: כרגע זה כתוב בצורה מאוד רחבה

יוליה מלינובסקי: אז מי מחליט בסוף? אנחנו דיברנו ולא הסכמנו

יוליה מלינובסקי:  מי מחליט?     

איגי פז: יש לי הצעה אופרטיבית – לכתוב בעניינים שחורגים מעניינו של היישוב

שמחה רוטמן: אין לי בעיה

שמעון אלמליח: אדוני היושב-ראש, יש עוד שאלה

שמעון אלמליח:  האם רב אזורי הוא גם רב יישוב? עד היום היה, שרב אזורי הוא גם רב יישוב

שמחה רוטמן: איפה? איך?     

שמעון אלמליח: ככה היה הנוהג

שמחה רוטמן: זה יכול לקרות במקרה מסוים

שמעון אלמליח: הגברת מרים בן פורת, בדוח מבקר המדינה בשנת 1992, כתבה כך: רב אזורי הוא על כל שלושה יישובים – ככה היא הגדירה את זה – שאין בהם רב, או שבעה יישובים שיש בהם רב

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  מבקר המדינה קובע את התקנים היום? הוא גם מתקצב אותם? איך זה עובד?     

קריאה: זה בהסכם הקיבוצי 88'

יהודה חשאי: זה גם בהסכם הקיבוצי וגם בכתב המינוי שאנחנו מוציאים בקול הקורא

יהודה חשאי:  תמיד יש ממשקים בין אחד לשני

שמחה רוטמן: אוקיי, זה לא מה שמבקר המדינה יצר

שמחה רוטמן:  ניסיתי להבין ממתי מבקר המדינה יוצר - - - זה תקן התקצוב

יהודה חשאי: ככה אנחנו מוציאים

יהודה חשאי:  לא מוציאים כמה שרוצים

יהודה חשאי:  יש כללים איך ממנים, ולא כמה שבא לנו

יהודה חשאי:  לכן, בקול קורא יש רב אזורי שהוא על רבני יישובים, יש רב אזורי שהוא בלי רבנים ביישובים

יהודה חשאי:  לכן, כשהוא על רבני יישובים, המטרה היא לתת עזרה וסיוע, ולעבוד אחד עם השני

יוליה מלינובסקי: אני שואלת שאלה פרקטית

יוליה מלינובסקי:  במועצה האזורית יהיו עכשיו כמה רבנים

יוליה מלינובסקי:  כולם שווי ערך, או יש אחד שהוא ראש המערכת?     

שמחה רוטמן: יוליה, את לא שואלת עכשיו שאלה

שמחה רוטמן:  את שואלת שאלה שעסקנו בה חמש פעמים בסעיף הקודם

שמחה רוטמן:  עם כל הכבוד, את לא שואלת

שמחה רוטמן:  דיי, יוליה

שמחה רוטמן:  דיי

יוליה מלינובסקי: השאלה שלי היא מי קובע בסוף

שמחה רוטמן: יוליה, יוליה

יוליה מלינובסקי: שמחה, ראש הממשלה בסוף קובע

יוליה מלינובסקי:  ישבנו, דיברנו, לא הסכמנו

שמחה רוטמן: יוליה, יוליה

יוליה מלינובסקי: מי קובע?      

שמחה רוטמן: סליחה, יהודה

שמחה רוטמן:  יוליה, סליחה, את לא מפנה שאלה ליהודה

שמחה רוטמן:  אני המציע, ודיברנו על הסעיף הזה בחוק

שמחה רוטמן:  הוא לא רלוונטי לעכשיו

שמחה רוטמן:  את רוצה לפתוח עוד שיח? זה מאוד יפה

שמחה רוטמן:  זה לא העניין

שמחה רוטמן:  דיברנו על זה שכשקובעים כמה רבנים למועצה אזורית, מוגדר לאיזה תחום שטח ויישובים כל אחד מהם אחראי

שמחה רוטמן:  הם לא חופפים ביחד

שמחה רוטמן:  נאמר את זה רק עשר פעמים בדיון הקודם

יוליה מלינובסקי: אז עם מי הוא צריך להתייעץ?     

שמחה רוטמן: עם הרב האזורי הרלוונטי ליישוב שלו

שמחה רוטמן:  זה מה שהסבירו לך

יוליה מלינובסקי: ואם זה אחראי על כשרות וזה אחראי על - - -     

שמחה רוטמן: אבל אלה לא תחומים שזה עובד בהם ככה

שמחה רוטמן:  את מתארת תיאור שלא קיים

יוליה מלינובסקי: לא, הוא קיים

שמחה רוטמן: לא, הוא לא

אלעזר שטרן: אדוני היו"ר, שאלה

אלעזר שטרן:  האם הפרת חובת התייעצות היא עילה לתלונה לנציב?     

יהודה חשאי: האמת, אחרי השיח עם הממונה על השכר, יכול להיות שאנחנו נביא משהו, שגם ייתן תשובה בישיבה הבאה, גם בנושא הנציב

טלי גוטליב: בוא נעשה בנוסח שהציע איגי

יהודה חשאי: אולי זה ייתן תשובה גם על זה

טלי גוטליב: מצמצם את זה ומדייק את זה לגבולות של ההתייעצות

טלי גוטליב:  בנוסח שאיגי אמר

יוליה מלינובסקי: מה איגי אמר? מה הנוסח?     

שמחה רוטמן: חברים, תודה

יהודה חשאי: אנחנו נסדר את הנוסח יותר טוב

יוליה מלינובסקי: צריכה להיות כפיפות

שמחה רוטמן: יוליה, דיי

שמחה רוטמן:  זה בלתי אפשרי

שמחה רוטמן:  רב יישוב יפעל בהתייעצות עם הרב האזורי בעניינים הלכתיים הקשורים לביצוע תפקידו ובעלי משמעות אזורית

שמחה רוטמן:  זה מה שהצעתם? שיש להם השלכה אזורית, ולדיון הבא ננסה לדייק יותר את הנוסח

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:       אנחנו עוברים לרבני שכונות

שמחה רוטמן:  מאחר וכמעט כל סעיף פה קשור אחד לשני, בואו נגיד דברים כלליים על הפרק, ואחרי זה נקריא? אני לא רוצה פה סעיף-סעיף

שמחה רוטמן:  יותר הגיוני שנדבר על כל הסעיפים בצורה מרוכזת, כי הם משליכים אחד על השני – אופן הבחירה, התפקיד, הגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  הכול פה משליך אחד על השני

שמחה רוטמן:  אחוזי משרה זה גם דבר חשוב

שמחה רוטמן:  אתה רוצה להגיד משהו כפתיחה לפרק? חבר הכנסת פינדרוס, בבקשה

יצחק פינדרוס: אדוני היושב-ראש, אני חושב שעשית עבודה נהדרת בנושא של רבני יישובים

יצחק פינדרוס:  בסוף הם צריכים להיבחר על ידי מקבלי השירות והאזרחים, והם לא יכולים להיות הנחתה מלמעלה

יצחק פינדרוס:  אני חושב שלא פחות קריטי הנושא של רבני שכונות

יצחק פינדרוס:  הגוף הבוחר שם, התושבים לא נמצאים בכלל

שמחה רוטמן: כבר הזכרנו שצריך לטפל בזה

שמחה רוטמן:  זה נכון

יצחק פינדרוס: אולי באיזושהי וריאציה של נציג רשות מקומית

יצחק פינדרוס:  ממש לא נמצאים שם

יצחק פינדרוס:  לכן, אני חושב שצריך להיות שם שינוי משמעותי

יצחק פינדרוס:  דרך אגב, אולי לא ברמה שעשית ברבני יישובים, אבל כן צריך להיות שינוי משמעותי

יצחק פינדרוס:  צריכים להיות בין שניים לשלושה אנשים שעוסקים בדת

שמחה רוטמן: בדומה לנציגים של גוף בוחר בעיר?     

יצחק פינדרוס: כן

יצחק פינדרוס:  אני אומר, עשית שם באמת עבודה נהדרת

יצחק פינדרוס:  ארבעה נציגי יישוב צריכים להיות נציגים, שייבחרו על ידי הרשות המקומית ולא על ידי שר הדתות

יצחק פינדרוס:  על ידי הרשות המקומית, ופעילים בנושא דת

יצחק פינדרוס:  שיש להם נגיעה לנושא דת בשכונה, כי זה לא נושא כללי

יצחק פינדרוס:  שם זה פחות רישום נישואים

יצחק פינדרוס:  זה באמת ברמה השירותית

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין

שמחה רוטמן:  אתה אומר שרתה רוצה שיתווספו לגוף הבוחר שניים או שלושה

יצחק פינדרוס: שניים או שלושה תושבי שכונה, שעוסקים בנושא דת

יצחק פינדרוס:  הייתי כותב גבאי בתי כנסת, אבל אני מבין - - -     

יהודה חשאי: לא, לא, לא

יצחק פינדרוס: למה לא? למה לא?     

יהודה חשאי: אין בעיה

יהודה חשאי:  תאמין לי, חסך לו הרבה כסף

יהודה חשאי:  לא תהיה לך ב-15 השנה הקרובות בחירת רב

שמחה רוטמן: יהודה, יהודה, יהודה

שמחה רוטמן:  חברים, אני מבין שהנושא מסעיר הרבה מאוד אנשים

שמחה רוטמן:  כללי הדיון בוועדה הם כאלה, בוודאי כאשר חבר כנסת מדבר

שמחה רוטמן:  עדיף שגם כשאחרים מדברים – שומעים, מקשיבים, ומי שלו הערות, רושם נקודות

שמחה רוטמן:  לא קופצים ולא מתפרצים

שמחה רוטמן: אני אומר שצריכים להיות בין שניים לשלושה שפעילים בנושאי דת, שייבחרו על ידי הרשות המקומית, כי אין דרך אחרת

שמחה רוטמן:  אתה לא יכול להנחית מהממשלה

שמחה רוטמן:  אתה מנכ"ל משרד הדתות, ואני לא יודע אם אתה יודע, היה פעם מנכ"ל אחר במשרד הדתות

שמחה רוטמן:  לפני כמה חודשים

שמחה רוטמן:  הוא היה בא לשכונה מסוימת ומודיע: חבר'ה, אלה הרבנים שלכם

שמחה רוטמן:  נשמע לא הגיוני

שמחה רוטמן:  בסוף אתה צריך לדבר עם השכונה

שמחה רוטמן:  אין לך דרך אחרת לדבר עם השכונה

שמחה רוטמן: רק רגע, אני רוצה לחדד את מה שאמרת

שמחה רוטמן:  אתה אומר שבדומה לאסיפה הבוחרת בעיר, לנציגי ציבור באסיפה בוחרת בעיר יש שלושה סעיפים מהותיים שאומרים לנו את מי לבחור: אחד, שהם מתחומי החינוך והפעילות הדתית והחברתית – זה סעיף 9(א)(3)

שמחה רוטמן:  הם צריכים לתת ככל האפשר ייצוג לגופים, למגזרים ולעדות המעוניינים בקיומם של שירותי דת, וכתובתם ומרכז חייהם צריכים להיות בתחום הרשות המקומית

שמחה רוטמן:  אתה אומר, שכאשר יש שכונה, לא השר בוחר את נציגי הציבור אלא המועצה המקומית, והם יהיו תושבי השכונה שפעילים בנושא דת

יהודה חשאי: אני לא מסכים לזה

שמחה רוטמן: רק רגע, יהודה

שמחה רוטמן:  לא מסכים, כן מסכים – קודם כול, אני מנסה להבין את הצעתו

שמחה רוטמן:  מלבד זה יש שם אלמנט של ייצוג נשים, כלומר אם אתה בוחר שם שניים או שלושה - - -     

יצחק פינדרוס: לכן, לא אמרתי גבאים

שמחה רוטמן: נכון, נכון

יצחק פינדרוס: הייתי משתמש בגבאים, אבל אמרתי שמשרד המשפטים מייד יקפוץ ויגיד: אין גבאיות

יצחק פינדרוס:  לכן אמרתי, שמבינים בנושא דת

שמחה רוטמן: גם נשים

שמחה רוטמן:  עוד מאפיין שיש שם זה ייצוג נשים, שצריך לתת לו מענה

שמחה רוטמן:  שנית, אופן הבחירה

שמחה רוטמן:  האם מועצת העיר, ראש הרשות, השר בהתייעצות, השר בהסכמה?     

יצחק פינדרוס: מועצת הרשות

שמחה רוטמן: אתה אומר שמועצת הרשות תבחר

שמחה רוטמן:  בעצם זה ראש העיר, כי מועצת רשות לא בוחרת

יצחק פינדרוס: לא, לא, יש הבדל

יצחק פינדרוס:  כשאתה אומר ראש הרשות, לא תמיד הוא צריך להגיע להסכמה עם מועצת הרשות

שמחה רוטמן: אוקיי, מועצת הרשות בוחרת

שמחה רוטמן:  מה קורה אם מועצת הרשות לא בוחרת, כי אנחנו נמצאים בסיטואציה שבה המועצה הדתית לא ראתה את הצורך, השכונה יש בה רב מכהן, נפטר, צריך להחליף

שמחה רוטמן:  הם אומרים: אנחנו לא רוצים לשתף פעולה עם התהליך

יצחק פינדרוס: דרך אגב, אין לי בעיה

יצחק פינדרוס:  במקום שיש מועצה דתית מכהנת - - - 

שמחה רוטמן: לא, לא, אין בעיה

שמחה רוטמן:  זה לא קשור

שמחה רוטמן:  באה מועצת הרשות ולא רוצה לבחור נציגים

שמחה רוטמן:  היא לא רוצה, כי היא לא מעוניינת ברב מלכתחילה

יצחק פינדרוס: משם התחלתי

שמחה רוטמן: השכונה רוצה את הרב, המועצה הדתית רוצה את הרב, מועצת העיר לא רוצה

יצחק פינדרוס: אמרתי, עם זה אין לי בעיה

יצחק פינדרוס:  אם יש מצב שמועצה דתית רוצה - - -     

שמחה רוטמן: אז המועצה הדתית תבחר את הנציגים?     

יצחק פינדרוס: כן

שמחה רוטמן: הבנתי, כשזאת מועצה דתית נבחרת

יצחק פינדרוס: כן, כשהיא נבחרת

שמחה רוטמן: אבל כשהיא ממונה – לא

יצחק פינדרוס: נכון

שמחה רוטמן: קודם הבנתי את המנגנון שאתה מציע

שמחה רוטמן:  אני אומר שוב, שהצורך בנציגים מקומיים מהשכונה חד וחלק וברור

שמחה רוטמן:  לעניין זהותו של הגורם הממנה, האם הם מאה אחוז ממועצת העיר? האם מועצת העיר היא הגוף הבוחר שלהם? זה מעורר לפעמים בעיות אחרות מכל מיני סיבות, בערים שבהן יש שכונה דתית אחת גדולה, אבל כל העיר היא חילונית

שמחה רוטמן:  יש לי בעיה, כי בעצם לא נתת לתושבי השכונה לבחור

שמחה רוטמן:  נתת לרוב החילוני בעיר לבחור מי מייצג את השכונה

שמחה רוטמן:  הקשר שלהם לעניין הוא בדיוק כמו השר, לצורך העניין

שמחה רוטמן:  אני לא מתווכח איתך, אני מעלה את הבעיות שהפתרון שלך מייצר, ככאלה שצריך לחשוב עליהן

שמחה רוטמן:  אני לא אומר לך מה מוחלט, אלא שזה מייצר בעיה במקרים מסוימים

שמחה רוטמן:  בשכונה הזאת יש בסך הכול נציג אחד שהיא הכניסה למועצת העיר, וגם זה בקושי

שמחה רוטמן:  כמעט לא עבר את אחוז החסימה

שמחה רוטמן:  במועצת העיר הוא מיעוט מוחלט, והם אומרים: אנחנו נבחר דווקא את הפעילים הפוליטיים שלנו, שבמקרה גרים בשכונה הזאת, שלא קשורים ובקושי מעוניינים בשירותי דת

שמחה רוטמן:  נכניס אותם, הם בקושי דתיים, בקושי מסורתיים, בקושי יהודיים

שמחה רוטמן:  לא משנה, נכניס אותם

שמחה רוטמן:  וזה מייצר קונפליקט לא בריא, שאני לא בטוח שאתה רוצה לייצר אותו

שמחה רוטמן:  אני מסכים שבעיר גדולה, או בעיר שיש בה כמה שכונות גדולות, זה יכול לתת - - -  יש עם זה בעיה, וצריך לחשוב על זה

שמחה רוטמן:       לגבי עצם הצורך בנוכחות של נציגים מקומיים, אני מסכים לחלוטין

שמחה רוטמן:  לגבי אופן הבחירה שלהם, אני שם לך קיפול כי אני אומר שמועצה דתית – זה מייצר בעיה; המועצה המקומית – זה מייצר בעיה; בתי הכנסת – זה מייצר בעיה אחרת

שמחה רוטמן:  הבעיות הן פרקטיות יותר מבחינתי מאשר שאלות מהותיות, אבל צריך לחשוב עליהן וצריך לתת להן מענה

שמחה רוטמן:  לגבי הנציגים המקומיים, אני לגמרי מסכים לצורך

שמחה רוטמן:       ברמה העקרונית, אני מאוד מסכים לתזה שאמרת

שמחה רוטמן:  לאופן המינוי ולזהות המינוי, אני חושב שאנחנו צריכים לחשוב על זה, ונתקדם עם זה בהמשך

שמחה רוטמן:       עוד נושא של רבני שכונות שרצית להעלות, או שזה היה הנושא העיקרי שלך בסעיף הזה?     

יהודה חשאי: אני רוצה לתקן את היקף המשרה, להחזיר בחזרה ל-100%

שמחה רוטמן: זה אחר כך

שמחה רוטמן:  ולדבר לעניין עבודה נוספת, כשנדון על הסעיף של העבודה הנוספת

יהודה חשאי: את זה לא צריך

יהודה חשאי:  ברגע שקובעים שהיקף המשרה שלו הוא 100%, זה כבר הסכמות עם הממונה על השכר, ואני לא נכנס לזה

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אנחנו אוספים הערות לכל הסעיף, נקריא ואולי זה יחסוך לנו

שמחה רוטמן:  מירה, בבקשה

משה סולומון: אנחנו סבורים שברבני שכונות צריך לעשות להם במידה רבה לסוגיות של רבני יישובים

משה סולומון:  כלומר, ראשית, לקבוע שהתקצוב והמימון של שכרם יהיה מקופת אוצר המדינה ולא מהרשות המקומית

שמחה רוטמן: בכל מקרה, הוא לא מהרשות המקומית

שמחה רוטמן:  הוא מהמועצה הדתית היום

משה סולומון: המועצה הדתית ממומנת ברובה על ידי הרשות המקומית

משה סולומון:  אנחנו בהסדרי מצ'ינג בין רשויות מקומיות, כשיש הסדרי מצ'ינג – לאחרונה, בכל שנה – אבל כפי שאמר אדוני, אנחנו לא מסתכלים על הנוהג, אנחנו מסתכלים על מה שהחוק קובע

משה סולומון:  החוק מדבר על 60% מימון של המועצות הדתיות על ידי השלטון המקומי

משה סולומון:  הסכום הכולל

משה סולומון:  שוב, בכל שנה צריך להתאשר הסדר אחר במימון של מועצות ספציפיות, ועדיין, הסכום הכולל יהיה 60% לשלטון המקומי

שמחה רוטמן: כן, כן

שמחה רוטמן:  הבעיה הזאת מוכרת, ואנחנו צריכים לתת לה מענה בצורה יותר הוליסטית להרבה מאוד דברים – גם רבני שכונות, משרתים בקודש

שמחה רוטמן:  זה מעורר הרבה בעיות

יצחק פינדרוס: דרך אגב, יושב-ראש ועדת הכספים הודיע שהוא לא הולך לאשר את ההסדר הזה יותר

יהודה חשאי: חוץ מ-2024

יהודה חשאי:  הוא התכוון מ-2025, כי תקציב המדינה כבר אושר ל-2024

משה סולומון: ההסדר השנתי

שמחה רוטמן: צריך להסדיר את זה בחוק, וכבר אי-אפשר לעשות פה משחקים

יצחק פינדרוס: סוכם שתהיה הצעת חוק, וגם נכתבו תאריכים

יצחק פינדרוס:  אם הם לא יתקנו את זה, תהיה הצעת חוק

משה סולומון: כמובן, יש גם הסכמים קואליציוניים לשינוי השיטה הזאת והתיקון של שירותי הדת, אבל אנחנו ענייננו ברבני שכונות

משה סולומון:  אנחנו סבורים שהמדינה צריכה לממן את שכרם במלואו

משה סולומון:  אני מזכירה שזה משהו  שהיה אמור עבור מהעולם, רבני שכונות, ולהישאר רק עם מינוי של רבני ערים

משה סולומון:  אנחנו סבורים שרבני שכונות צריכים להיות ממומנים במלואם מתקציב המדינה

שמחה רוטמן: אני אגיד בנושא הזה כך, יש שאלה כללית לגבי שכר עובדים, ובכלל התקנים

שמחה רוטמן:  למועצה דתית יש תקציב פעילות ותקציב כוח אדם

שמחה רוטמן:  כל נושא תקציב כוח האדם בהחלט מעורר בעיות ומייצר אי-תאימויות בין סוגים שונים של עובדים, בין תקנים, בין רבנים – יש רבני שכונות וקייסים אתיופיים ורבני גוש קטיף – לא יוצאים מזה

שמחה רוטמן:  כשיש הסכם קיבוצי חדש של הבלניות – כל שכרם, מה שמכונה המשרתים בקודש, מעורר בעיה מאוד קשה

שמחה רוטמן:       אני חושב שמצד אחד, לקבוע כלל גורף, שהכול מגיע מאה אחוז מהשלטון המרכזי, יש בזה בעיה

שמחה רוטמן:  אני מבין את ההיגיון, יש עם זה בעיה כי אחד מהחסמים המרכזיים שאנחנו הצבנו כשאמרו לנו – חוק אלף הג'ובים, ואתם הולכים למנות ים רבני שכונות, אמרנו להם: חברים, יש מגבלה תקציבית בסיסית מאוד, שמועצה דתית צריכה גם לבקש את זה, וגם להיות בעל המאה הוא בעל הדעה

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, את גם הגורם המבקש, מתניע את התהליך, וגם יש לך לפחות חלק מהיכולת לממן את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  לכן, ממילא, מחר בבוקר לא יכול לבוא שר בהסכמים קואליציוניים – לא השר הנוכחי אלא שר אחר – ולהגיד: השגתי כסף קואליציוני, אני מעסיק עכשיו 700 רבני שכונות בירושלים וכל הכסף מגיע מקופת השלטון המרכזי

שמחה רוטמן:  זה לא מתכתב עם שום צורך מקומי, וזה לא מתכתב עם שום דבר

שמחה רוטמן:  זה מצב שאף אחד לא רוצה, אף אחד לא מתכנן ואף אחד לא מתכוון אליו

שמחה רוטמן:  אבל זה אחד מהחסמים המרכזיים שאמרנו: מועצה דתית צריכה לבקש, וכשהיא מבקשת, זה לא סתם שהיא מבקשת כי השר אמר לה: תעשי טובה, תבקשי

שמחה רוטמן:  אלא היא מבקשת, והיא יודעת שהיא עומדת מאחורי זה במימון

שמחה רוטמן:       לכן, את באה כביכול להקל על המועצה, אבל למעשה את הופכת את זה למשהו שהוא לגמרי בשליטת השלטון המרכזי, שאת לא רוצה, שאני לא רוצה או שאחרים פה לא רוצים

שמחה רוטמן:  זאת בעיה אחת במנגנון שאת מציעה

משה סולומון: אני עדיין לא סיימתי, אם תוכל להתייחס לזה אחר כך, אדוני המנכ"ל

משה סולומון:  קודם כול, אני מזכירה שכאשר מדובר ברבנים אזוריים וברבני יישובים, לא נקבע רציונל שכזה כחסם, אלא רק נקבע צורך באישור תקציבי של שר האוצר לעצם קיום התקן, כאשר מדובר בהוספה של רב

משה סולומון:  תקן אמור להישמר, והוועדה עוד צריכה לקבל תשובה כאשר מדובר בהמשך - - -     

שמחה רוטמן: בגלל המאפיינים השונים של רבני ההתיישבות, נכון?     

משה סולומון: כפי שאמרתי, אנחנו סבורים שרבני שכונות במובחן מרבני ערים, שעליהם לא דיברנו כרגע, המאפיין שלהם צריך להיות דומה בהיבט המימוני למה שקורה ברבני יישובים

משה סולומון:  אני שוב מזכירה, מדובר בתופעה שלא הייתה אמורה להימשך

משה סולומון:  כלומר, כרגע אין היערכות ולא נעשתה חשיבה על מינויים חדשים של רבני שכונות

משה סולומון:  אנחנו לא רואים סיבה לכך שרבני שכונות יהיו צריכים להיות ממומנים מהמועצות הדתיות והרשויות המקומיות כחסם

משה סולומון:       הנקודה השנייה, שקשורה לראשונה, היא שלדעתנו צריך שיהיה אישור של ראש הרשות המקומית לכך שיהיה מינוי בכלל לרבני שכונות, וזה במנותק משאלת המימון

משה סולומון:  ואז, יש ממילא חסם בשאלה האם יש מינוי של אלף ג'ובים

שמחה רוטמן: סליחה, להיפך

שמחה רוטמן:  סליחה, מירה, מה שאת אומרת לא הגיוני

שמחה רוטמן:  אם אני ראש רשות ואת אומרת לי שמאה אחוז מהמימון מגיע מהמשרד לשירותי דת, אני אגיד בכייף, בסבבה

שמחה רוטמן:  למה אלף? אלפיים

שמחה רוטמן:  מה אכפת לי? אני לא משלם את החשבון

שמחה רוטמן:  יש שכונה עם שני אנשים, שקמה אתמול בבוקר ומבקשת, מה אכפת לי? קניתי אותם בכסף של מישהו אחר

שמחה רוטמן:  הם גם יצביעו לי בבחירות הקרובות, כי הבאתי להם רב שכונה

שמחה רוטמן:  הפוך לחלוטין מהרציונל

שמחה רוטמן:  את אומרת שהוא גם לא יהיה בעל המאה, וגם יהיה מאה אחוז מבעל הדעה? זה הפוך לחלוטין מכל רציונל הגיוני, אני חייב לומר לך

שמחה רוטמן:  אני לא מבין

משה סולומון: אני חייבת לומר שאותו דבר מתבקש לעשות ביחס למועצות אזוריות

שמחה רוטמן: לא, זה לא

שמחה רוטמן:  את עושה את ההשוואה הזאת בכל פעם, וזה לא נכון

שמחה רוטמן:  סליחה, מירה, לא

שמחה רוטמן:  שנייה, מירה

משה סולומון: גם שם, הרבנים הם בהסכמה של היישוב

שמחה רוטמן: מירה, זה לא נכון

משה סולומון: ובמנותק תשלום שכרם

יהודה חשאי: אבל רב יישוב נבחר בלי הסכמה של המועצה האזורית

שמחה רוטמן: מירה, זה לא דומה

יהודה חשאי: רב יישוב נבחר בלי המועצה האזורית

שמחה רוטמן: גם נכון

שמחה רוטמן:  אם יבוא אליי ועד השכונה או יבוא אליי מינהל קהילתי רמת אשכול בירושלים, ויגיד לי: אני רוצה רבני שכונות, וראש העיר אומר לי: לא, ואני מממן מאה אחוז, צאי מהתהליך

שמחה רוטמן:  מה פתאום אני שואל אותך? את לא רלוונטית

שמחה רוטמן:  את לא יכולה להגיד שאת גם תהיי רלוונטית וגם השלטון המרכזי ישלם מאה אחוז

שמחה רוטמן:  את מייצרת פה הסדר שלא קיים ברבני יישוב

שמחה רוטמן:  זה גם לא יהיה, אבל אני רק אומר שההצעה שלך לא מחזיקה מים

משה סולומון: הוא קיים במובן זה, שהוועד המקומי יכול לתת וטו ויכול לבקש את הצורך

משה סולומון:  בלעדיהם, זה לא מתקיים

שמחה רוטמן: אז המקבילה שלך צריכה להיות, שוועד השכונה יבקש, לא העיר

יצחק פינדרוס: ועד השכונה, על זה דיברתי

משה סולומון: אין מונח כזה - - -     

שמחה רוטמן: נכון, ולכן את לא רלוונטית

משה סולומון: אדוני היושב-ראש, אנחנו ועוד איך רלוונטיים

משה סולומון:  ראש הרשות צריך לדעת מה קורה בתחומו, ואני מזכירה לכולנו שהעובדה שאנחנו מבקשים מימון של מאה אחוז, ובכל זאת, כולנו יודעים גם במה שקורה היום, שהרשות המקומית צריכה להעמיד מבנה, היא צריכה להעמיד שירותים תומכים

משה סולומון:  לא שזה לא נעשה בכלל

שמחה רוטמן: איפה? מתי נתנו מבנה לרב שכונה?         

יצחק פינדרוס: באיזו שכונה בהיסטוריה מקום המדינה, העירייה העמידה מבנה או משרד לרב שכונה?     

יהודה חשאי: אלה הכותרות שיהיו מחר בעיתונים

יצחק פינדרוס: מקום המדינה ועד היום, לא היה - - -     

משה סולומון: רב שכונה לא עובד בחלל ריק

יצחק פינדרוס: מה את אומרת? הוא עובד בבית

יצחק פינדרוס:  יש לי חדשות בשבילך, מאז קום המדינה

שמחה רוטמן: מירה, זה לא מתכתב עם המציאות

משה סולומון: עכשיו זה הולך להסתדר בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן: לא, לא הנושא הזה

משה סולומון: רב עיר ורב יישוב, הם עובדים מהבית?      

שמחה רוטמן: מירה, סליחה שאני אומר לך, גם רב יישוב וגם רב אזורי, אנחנו יודעים שיש מקומות שיש להם בעיה מאוד מאוד קשה בקבלת שירותים

שמחה רוטמן:  הם לפעמים רבים על שירותי משרד עם המועצה הדתית

שמחה רוטמן:  הם לא מקבלים

שמחה רוטמן:  ובעיר בכלל לא

שמחה רוטמן:  הביאו דוגמאות, וקראתי גם בדוח המבקר, שהיו מספר מקומות שבהם, במסגרת איזו פעילות שהם ביצעו במסגרת שירותים בשם רב שכונה, כשהקימו איזה ישות הלכתית, נתנו להם לשבת בחלק מהימים בתורנות במשרד של המועצה הדתית

משה סולומון: אדוני בוודאי מבין שברגע שתהיה כאן חקיקה ראשית שמסדירה את המעמד של רבני יישוב, ותהיה גם הסכמה - - -     

שמחה רוטמן: מירה, האם בחקיקה המוצעת יש איפשהו דרישת תקציב מהעירייה?      

משה סולומון: הרשות המקומית צריכה לשאת בשכרו של רב השכונה

שמחה רוטמן: לא נכון

שמחה רוטמן:  המועצה הדתית

יצחק פינדרוס: איפה זה כתוב?     

משה סולומון: קודם כול, יש רשויות שאין בהן מועצות דתיות

שמחה רוטמן: ברשויות שאין בהן מועצה דתית, לא יהיה גם רב שכונה

משה סולומון: שנית, גם כשמדובר במועצה דתית, רוב התקציב של המועצה הדתית, בוודאי בערים שמעל 50,0000 - - -     

יצחק פינדרוס: אבל הוא מוגדר מראש

שמחה רוטמן: כראש מועצה, הכסף הזה מחוק מבחינתך

משה סולומון: אבל הוא היה, לא נערכתי אליו

יצחק פינדרוס: לא, זה לא תלוי בפעילות שלו

שמחה רוטמן: הוא לא שלך

שמחה רוטמן:  זה לא תלוי במי - - - הם יחליטו במועצה הדתית

שמחה רוטמן:  במחילה, מירה, אני אומר לך בכנות, את מלווה אותנו בחקיקה הזאת הרבה מאוד, ועד עכשיו כמעט כל הערה שלך, או קיבלתי או הקשבתי

שמחה רוטמן:  ההערות פה פשוט מבוססות, במחילה, על חוסר ידיעה

שמחה רוטמן:  גם לגבי המצב בשטח לרבני השכונה וגם לגבי התקצוב, מודל התקצוב של המועצה הדתית נקבע בצורה מסוימת

יצחק פינדרוס: אוטומטית

שמחה רוטמן: הגיעו למסקנה שיש לה מיליון שקל, ולא משנה איך הגיעו למסקנה הזאת – נגמר האירוע

שמחה רוטמן:  בתוך מיליון השקלים שלה יושבת המועצה הדתית ואומרת: אני חושבת שברב העיר אני צריכה להעסיק עבורו שלושה עוזרים, כי העיר גדולה, או שהיא אומרת: במקום שאני אעסיק לו שלושה עוזרים, העיר גדולה ובפריסה גיאוגרפית, אני חושבת שעדיף שיהיה רב שכונה בשכונה הזאת, רב שכונה שם ורב שכונה בשכונה ההיא

שמחה רוטמן:  והם,  נוסף על התפקיד, כפי שהם עושים פעמים רבות, הוא ירכז עבורו את תחום הכשרות, הוא ירכז עבורו את תחום המקוואות והוא ירכז עבורו את תחום הרישום לנישואים

קריאה: אתה יודע מה הבעיה? שכל שירותי הדת לא מוסדרים

שמחה רוטמן: סליחה, גברתי, את לא מתפרצת, במחילה

שמחה רוטמן:       גם אם המועצה הדתית תבקש מהמשרד לשירותי דת רב שכונה, וגם אם היא תחליט שהיא לא מבקשת רב שכונה, מסגרת התקציב שלה לא גדלה

שמחה רוטמן:  מערכת היחסים הכספית בינה לבין העירייה לא משתנה, ולכן, אני לא מצליח להבין איך ראש הרשות, שאת מבקשת שהוא לא יממן בכלל – גם אם המועצה הדתית הייתה מממנת, ומשאירים את מודל המימון 60%-40% - איך הוא נהיה מחותן לעניין?      

משה סולומון: אני אסביר לאדוני

שמחה רוטמן: אני מבין לעניין זהותו של האיש, כי בסופו של דבר יש תושבים והם מרוצים או לא מרוצים, אבל לעניין המימון – מה הקשר?     

משה סולומון: אני אסביר לאדוני

משה סולומון:  כמו שאדוני בוודאי יודע, כאשר מנוהל משק, דבר בא על חשבון דבר אחר

משה סולומון:  התקציב של המועצה הדתית לא כולל בתוכו היום את התקנים של רבני שכונות בחלק ניכר מהרשויות המקומיות

משה סולומון:  הוא יצטרך לעשות עכשיו חשיבה - - -     

יצחק פינדרוס: הוא גם לא יכלול

יצחק פינדרוס:  מי מחליט? מי מאשר את התקציב של המועצה הדתית? הרשות המקומית

שמחה רוטמן: מירה, תודה

שמחה רוטמן:  יהודה, אם אתה רוצה, תשפוך קצת אור על האירוע

יהודה חשאי: גם השלטון המקומי התבלבל, סליחה, עם כל הכבוד

יהודה חשאי:  ההליך מאוד סדור, מאוד מסודר

יהודה חשאי:  זה לא שהמועצה הדתית מחליטה, מגישה ומתחילה לבחור

יהודה חשאי:  זה צריך לעבור בקרה תקציבית מאוד מסודרת במשרד, אם יש לו את הכסף או אין לו; איך זה משליך על העתיד שלו, כולל הפנסיות וכולל הכול

יהודה חשאי:  זה לא שבן אדם מבקש ומקבל הכול

יהודה חשאי:  שנית, אני רוצה להזכיר לשלטון המקומי שהתקציב מנוהל על ידי המועצה הדתית, הכסף של ההשתתפות הוא לצרכי הדת, ומי שקובע, הרגולטור היחיד שיכול להתערב בתקציב, זה המשרד, גם בסדרי העדיפויות

יהודה חשאי:  אני יכול לתת לך דוגמה מהבוקר, כשראש מועצה אזורית מסוים רצה לדרוש דברים, אבל המשרד יודע מה סדרי העדיפויות, והוא רוצה אוהלי אבלים

יהודה חשאי:  אנחנו מאוד בעד אוהלי אבלים, אבל קודם כול, יש סדר עדיפויות של מקוואות, של עירובים

יהודה חשאי:       מי שקובע זה המועצה הדתית ולא המועצה האזורית

יהודה חשאי:  היא יכולה להתערב כמה שהיא רוצה, והיא גם לא עושה טובה שהיא נותנת את הכסף, כי אלה צרכי הדת והאזרחים הדתיים הם בדיוק כמו החילונים

יהודה חשאי:  אבל פה נגמר התפקיד של ראש המועצה – לשלם, להשתתף

יהודה חשאי:  יש מועצה דתית שיודעת לנהל את העסק, ועושה את זה טוב ונכון

יהודה חשאי:  לכן, המועצה הדתית מכירה את צרכי הדת

יהודה חשאי:  היא יכולה לבוא, לבקש

יהודה חשאי:       לגבי התקנים, כרגע מדובר על מקומות שיש כסף למועצות

יהודה חשאי:  המשרד שואף, במידה ויוכל להביא תקנים, יפורסם קול קורא בארץ, תבחינים, אמות מידה, שוויוניות

יהודה חשאי:  ככל שיהיה, זה יחולק בארץ בתקנים האלה, והמשרד ייתן

יהודה חשאי:  אבל זאת לא המגמה כרגע

יהודה חשאי:  אם יהיה את זה – יהיה את זה; אם לא יהיה את זה – זה ימשיך להיות רק לפי הצרכים ולא יהיו אלף

יוליה מלינובסקי: כמה יש בתקציב עכשיו?     

יהודה חשאי: בערך 1,500

משה סולומון: בדקתי את הנוסח שיש כרגע, ואין התייחסות לרשות מקומית שיש בה אך ורק מועצה דתית

משה סולומון:  המבחן הוא רשות מקומית שיש בה אוכלוסייה של 50,000

משה סולומון:  יכול להיות מצב שרשות מקומית ולא מועצה דתית, יחולו עליה הכללים של - - -     

שמחה רוטמן: סליחה, יכול להיות שהדבר לא נכתב במפורש

יוליה מלינובסקי: - - -     

שמחה רוטמן: יוליה ויהודה – תודה

יוליה מלינובסקי: יש לי חופש מידע - - -     

שמחה רוטמן: יוליה ויהודה, יהודה צריך לצאת אז יוליה, את יכולה ללכת איתו, אם את רוצה

יוליה מלינובסקי: לא, אני לא רוצה

יוליה מלינובסקי:  יהודה, אתה טועה, אתה טועה

שמחה רוטמן: אני רואה שאתם צריכים זמן איכות, להשלים פערים

יוליה מלינובסקי: יש לך 270 רבני שכונות ומועצות אזוריות

שמחה רוטמן: סליחה, סליחה, רבותיי

שמחה רוטמן:  חברים, תודה

שמחה רוטמן:  אומנם לא נכתב במפורש שלא ממנים רב שכונה במקום שאין מועצה דתית

שמחה רוטמן:  הסעיף הזה לא מופיע, אבל יש סעיף שאומר, שרב שכונה יהיה כפוף בכל הקשור לביצוע תפקידיו במועצה הדתית להנחיות ההלכתיות של רב העיר

שמחה רוטמן:  יש אמירה שממנים רב שכונה רק במקום שבו יש רב עיר, ויש הנחת עבודה שאם צריך לכתוב אותה במפורש, נכתוב אותה במפורש, שבמקום שאין מועצה דתית, לא ימנו רב שכונה, אלא אם כן תיתן הסכמה, כמו מקומות שבהם העיר החליטה לא למנות

שמחה רוטמן:  הדברים האלה נקבעים בסיכום תקציבי בינה לבין המשרד כמו תמיד, ואז, ממילא, רק העיר תהיה הגורם המבקש

שמחה רוטמן:  יותר מזה, כתוב בגוף הבוחר, שכאשר אין ברשות המקומית מועצה דתית, מי שממנה את הנציג זה מועצת הרשות המקומית בהסכמת השר לשירותי דת, הנציג לגוף הבוחר, אבל בעיר שבה לא פועלת מועצה דתית, כל נושא התקצוב, כולל בקשת התקן מלכתחילה, אין חולק שהם נמצאים בידיים של ראש הרשות

שמחה רוטמן:  אין חולק

שמחה רוטמן:  לכן, אם ראש הרשות יש לו עם זה בעיה תקציבית, שלא יבקש

שמחה רוטמן:  אבל במקום שיש מועצה דתית, והתקצוב הוא מהמועצה הדתית, הגורם הרלוונטי הוא המועצה הדתית

יוליה מלינובסקי: אבל המועצה הדתית חיה מהעיר

שמחה רוטמן: לא, היא חיה בתקציב סגור

משה סולומון: אני מזכירה לאדוני, שהסוגיה של המועצה הדתית והיכולת של הרשות המקומית להשפיע על מה שקורה במועצה הדתית, מאוד מורכבות

משה סולומון:  נאמר את זה בצורה העדינה הזאת

משה סולומון:  עצם העובדה שהמכהנים במועצה הדתית צריכים להיות מוסכמים בין ראש הרשות לבין השר – הנושא הזה מאוד - - -     

שמחה רוטמן: מירה, הכול בסדר

יוליה מלינובסקי: - - -     

שמחה רוטמן: יוליה, אני קורא אותך לסדר

שמחה רוטמן:  יוליה, אני קורא אותך לסדר

משה סולומון: אדוני, רק עוד משפט אחד, אם אפשר

משה סולומון:  גם העניין התקציבי – הסביר מנכ"ל המשרד לשירותי הדת היהודית, שהמועצה הדתית מעבירה את ההתייחסות של סדרי העדיפויות ומה יבוא על חשבון מה, לשר לשירותי דת

משה סולומון:  גם בעניין הזה, היכולת של הרשות המקומית להכווין את סדרי העדיפויות, מוגבלת

משה סולומון:  לכן, בסיטואציה שבה המועצה הדתית מתנהלת כמשק סגור, כפי שאמר אדוני, ועכשיו מתווספת לה עלות  תקציבית נוספת, שאמורה לבוא על חשבון משהו, או יכולה להביא לכך שהמדינה תרצה לפרוץ את התקציב הכולל שהיא נותנת, וכתוצאה מכך הרשויות המקומיות, על כל שקל שהמדינה שמה, צריכות  לשים שקל וחצי לפי החוק – אם הדבר הזה לא חיצוני לניהול של המשק הסגור, וזה בא אחד על חשבון השני, ולרשות המקומית אין השפעה מה יבוא על חשבון מה – אנחנו נמצאים בבעיה

משה סולומון:  לכן, השאלה של המימון צריכה להיעשות על ידי המדינה

שמחה רוטמן: מירה, כמו שאמרתי לך, כל אחת מהטענות לך בפני עצמה, בנפרד – אפשר לדון בהן

שמחה רוטמן:  שתי הטענות ביחד לא רציניות, במחילה, כשאת טוענת אותן ביחד

שמחה רוטמן:  אם את אומרת לי: כשאתה מגדיל את התקצוב שלך במועצה דתית, ותחייב אצלי תקצוב מצ'ינג תואם ותייצר לי מחסור תקציבי כי אתה תשים 40% והם ישימו 60%, זה טיעון אחד

שמחה רוטמן:  ואז, הבקשה והליך הבחירה וכל הדברים – יש יותר מקום לדיבור על מה מקומך ומעמדך

שמחה רוטמן:       אם מצד שני, את אומרת שאת גם רוצה שמאה אחוז מהתקצוב יבוא מהמדינה, ואת גם רוצה שיהיה לך וטו – אלה שתי דרישות שאין להן שום הצדקה בעולם לשכון ביחד

ליאת קליין: לא ביחד

שמחה רוטמן: לכן, אמרתי ששתי הדרישות הללו ביחד לא מסתדרות

שמחה רוטמן:  גם היום, עם המועצה הדתית מחליטה שהיא משקיעה את התקציב שלה בעוזרים לרב, אין לך  נגיעה לנושא ואת לא יכולה להתערב

שמחה רוטמן:  גם אם כתוצאה מהניהול התקציבי המסוים של המועצה הדתית, יחסרו דברים שראש העיר חושב שהם נורא חשובים כמו אוהלי אבלים, עדיין את לא יכולה להתערב

שמחה רוטמן:  זה לא בשליטתך, ואת לא שחקנית וטו באירוע הזה

שמחה רוטמן:  את יכולה להגיד שהמודל של מועצות דתיות אל מול עיריות לא מוצא חן בעינייך

ליאת קליין: נכון

ליאת קליין:  זאת דוגמה לזה

שמחה רוטמן: תודה, גברתי

שמחה רוטמן:  רק אמרי את השם והתפקיד לפרוטוקול כדי שאני אדע מי קוטעת אותי כל הזמן

ליאת קליין: עורכת דין מנאמני תורה ועבודה

ליאת קליין:  כל המבנה הזה לא נכון, וזה יוצא פה

שמחה רוטמן: יכול להיות, ועכשיו נשאלת השאלה במה שונה בלנית או סגנית מנהל מחלקת כשרות או רב שכונה מכל בעל תפקיד אחר במועצה הדתית, שפה מגיעה לך זכות וטו, ובתפקידים אחרים לא מגיעה לך זכות וטו

שמחה רוטמן:  למרות שאת כולם את משלמת ב-40%-60%

שמחה רוטמן:  אם יש הסבר הגיוני מדוע בזה מגיעה לך זכות וטו ובאחרים לא, אני אשמח לשמוע

שמחה רוטמן:  תשמרי את זה להמשך, כי מן הסתם יהיה המשך לדיון הזה

שמחה רוטמן:  את תצטרכי לתת מענה לשאלה הזאת

שמחה רוטמן:  בוודאי ובוודאי שלא יחיו ביחד הטענה גם מאה אחוז וגם אנחנו נהיה שחקני וטו

שמחה רוטמן:  זה לא חי ביחד באף עולם שאני מכיר, וזה גם לא דומה לאף הסדר אחר שקיים פה בחוק, בניגוד למה שאמרת

שמחה רוטמן:  גלעד, אתה רוצה הערה כללית לכל סעיפי רב שכונה? כי כל סעיף פה קשור כמעט להכול

יוליה מלינובסקי: איזה פרק זה?     

שמחה רוטמן: כל הפרק של רבני שכונות

יוליה מלינובסקי: אבל עוד לא קראנו אותו

שמחה רוטמן: אני יודע, ולכן אנחנו בהערות כלליות לכל הפרק של רבני שכונות

שמחה רוטמן:  תקראי אותו, הוא מולך

גלעד קריב: אני מניח שתכף נצלול גם לסעיפים, אבל אני רוצה להתייחס התייחסות כוללת, וצר לי שמנכ"ל המשרד נאלץ לצאת

שמחה רוטמן: אני אעביר לו את דבריך

גלעד קריב: בניגוד למה שנטען כאן, ממשלות ישראל ויותר מממשלה אחת, מזה קרוב לעשר שנים אחזו במדיניות מסוימת לגבי המשרה של רב שכונה

גלעד קריב:  יש שורה ארוכה של הודעות של ממשלות שונות, של שרים שונים לשירותי דת, שאמרו: אחרי שבחנו את העניין, בדקנו את העניין, אחרי הדוח של מבקר המדינה, אין צורך ברבני שכונות

גלעד קריב:  ומכיוון שיש מקום לתמיכה של המדינה ברבנות קהילתית, הממשלות השונות פיתחו את הדגם של תקנת תמיכה לרבני קהילות

גלעד קריב:       אני מאוד מכבד את שני חברי הכנסת המציעים, שהציעו הצעת חוק פרטית, למרות שלדעתי ברור שזאת הצעת חוק שצריכה לעבור מסלול של הצעת חוק ממשלתית, עבודה מסודרת של משרדי הממשלה

גלעד קריב:  לא אכנס לשאלה האם בכוונה זה מוגש כהצעת חוק פרטית, למרות שברור שגורמים מהמשרד לשירותי דת היו מעורבים בכתיבתה ברמת כל פסיק וסימן קריאה

גלעד קריב:  לא אתהה מדוע הצעת חוק שעובדים עליה במשרד לשירותי דת, מוגשת כהצעת חוק פרטית

גלעד קריב:  אשאיר לכם את מחשבותיכם, אבל לפחות היה ראוי שנציגי המשרד, יחד עם משרדים נוספים שהיו מעורבים בגיבוש המדיניות הזאת בת למעלה מעשור, שאמרה: תם עידן רבני השכונות, שיציגו לנו עבודת מטה מסודרת מה פשר שינוי החזית

גלעד קריב:       אחרי שבמשך עשר שנים אנחנו מתמודדים עם מצב שבו מחכים לפרישתם של רבני שכונות, ולא ממנים אף רב שכונה תחתם – לא החלטה של שר דתות כזה או אחר, שאתה אומר שזאת החלטה פוליטית

גלעד קריב:  רצף של שרים לשירותי דת שאומרים שאת התקציב צריך לקחת מהעסקת רבני שכונות לתקנת תמיכה, שמאפשרת לקהילות ליהנות מרבנות קהילתית

גלעד קריב:  במקביל, אולי צריך לתגבר את תקציבן של המועצות הדתיות כדי שרבנים יהיו נושאי תפקיד בתוך המחלקות של המועצות הדתיות – זה בתחום העירובין, זה בתחום המקוואות, זה בתחום הכשרות

גלעד קריב:  לתגבר את כוח האדם במטה של המועצה הדתית, אבל עברנו מדגם אחד של רבנות קהילתית לדגם אחר

גלעד קריב:   רוצים לשנות? בבקשה

גלעד קריב:  אני מבקש לראות את עבודת המטה של המשרד לשירותי דת, שאומרת למה יש פה מקום לשינוי חזית

גלעד קריב:  תראו

גלעד קריב:  אני רוצה לדעת איזה ישיבות התקיימו בנושא הזה, עם מי התייעצו, האם עשו תהליך של התדיינות עם ראשי רשויות ברחבי הארץ, מה דעתם, האם קיימו דיונים עם ראשי מועצות דתיות נבחרות מה דעתם על חידוש הכהונה של רבני שכונות

גלעד קריב:  אבל פתאום – שינוי חזית

גלעד קריב:  אחרי עשר שנים של מדיניות מסוימת שנשענה על עבודת מטה, על דוחות מבקר המדינה, זה דבר אחד

גלעד קריב:  אני מבקש בישיבה הבאה לשמוע פרטים ממנכ"ל המשרד לשירותי דת על עבודת המטה שנעשתה ומי הגורמים בשלטון המקומי, במועצות הדתיות וברבנות הראשית שהיו שותפים לניתוח העומק הזה

טלי גוטליב: סוגיה שנייה, מכיוון שהמדינה בעשור האחרון הציגה את מודל התמיכה ברבנים קהילתיים כמודל חליפי לרבני השכונות - - -     

יוליה מלינובסקי: מה המודל?     

גלעד קריב: יש תקנת תמיכה במשרד לשירותי דת, שמאפשרת לכל קהילה, לכל בית כנסת שמעסיק רב בהיקף מסוים של מתפללים, כלומר זה בית כנסת שהוא מרכזי בשכונה, להגיש בקשה לקבלת תמיכה כספית במשכורתו של הרב

גלעד קריב:  מדובר, למיטב ידיעתי, על 200 רבנים ברחבי הארץ, 200 קהילות לפחות שמקבלות תמיכה

גלעד קריב:  תראו את עבודת המטה

גלעד קריב:  אולי צריך לקחת את התקנה הזאת ולהכפיל אותה, כדי שיהיו 400 קהילות? כדי שיהיו 1,000 קהילות? אבל זה מודל שבו קהילה בוחרת את הרב, יש לה את התפקיד שלה

גלעד קריב:  הוא עומד, כמובן, בקריטריונים כי יש תקנת תמיכה – הוא צריך פה, הוא צריך ותק

גלעד קריב:  הכול בסדר

גלעד קריב:  לא מחלקים כסף ציבורי סתם

גלעד קריב:  אני עומד על זה, גברתי היושבת-ראש, שתוצג לנו עבודת המטה שהביאה את הממשלה להחליט על שינוי החזית

גלעד קריב:       דבר שני, אני רוצה להבין האם כתוצאה מחידוש המסלול של רבני שכונות, בכוונת המדינה לבטל את תקנת התמיכה ברבני הקהילות? במשך עשר שנים מציגים את זה כפתרון לסוגיית הרבנות הקהילתית, אז עכשיו אנחנו מגלים שיהיה גם וגם, מבחינת השימוש המושכל בכספי ציבור? איך זה מסתדר?     עכשיו שאלה שלישית

גלעד קריב:  אני מבין היטב את מה שאמר חבר הכנסת רוטמן לנציגת השלטון המקומי, אבל, חברים, בואו לא ניתמם

גלעד קריב:  אנחנו נמצאים היום במציאות משפטית חוקית, שבה יכולת השליטה וההשפעה של הרשות המקומית על גובה התקציב שהיא צריכה להעמיד לנושא שירותי הדת – הדבר כמעט לא בשליטתה בשני מובנים: קודם כול, הסכום נקבע בעצם על ידי הממשלה בספר התקציב

גלעד קריב:  שנית, ההשתתפות המוניציפלית בשירותי הדת היא לא פרי הכרעה של הגוף הנבחר המוניציפלי שמאשר את התקציב

גלעד קריב:  הממשלה מכתיבה לרשויות המקומיות את היקף ההשתתפות בשירותי הדת

גלעד קריב:  זה לא קורה בתחום התרבות, למשל

גלעד קריב:  אני בעד תמיכה בשירותי דת, ואני חושב שאזרחים צריכים לקבל תמיכה בתרבות ובפעילות קהילתית, אבל גם בשירותי דת

גלעד קריב:  אני רוצה שיהיו מקוואות למי שצורכות אותן, אני רוצה עירוב

גלעד קריב:  אני רוצה שגם בערים הכי חילוניות יהיה בסיס של שירותי דת, כי אני לא רוצה ערים חילוניות וערים דתיות

גלעד קריב:  אני רוצה ערים מעורבות

יהודה כהן: גלעד, קיים מנגנון לראש הרשות לערער

גלעד קריב: לערער

גלעד קריב:  יותר מזה, לפני כמה שנים הוכנס בחוק תיקון שהוא שערורייתי, שהמדינה גם יכולה לומר: ברשות הזאת, האחוזים לא יהיו 40%-60% כבררת המחדל, אלא אנחנו, הממשלה, מחליטים שבתל אביב לא רק שאנחנו נקבע את התקציב, אנחנו גם נאמר מה שיעור ההשתתפות שלכם עד 75%

גלעד קריב:  וברשויות אחרות אנחנו נוריד ל-25%

גלעד קריב:  זה לא שהמדינה אומרת: זאת רשות חלשה, אז אני נותנת לה עוד מענקי איזון, כדי שהיא תוכל לעמוד בכל ההתחייבויות שלה

גלעד קריב:  באופן ספציפי בשירותי דת, באופן שלא קיים בשום מנגנון פריטטי אחר של תקצוב, של מצ'ינג, בשירותי דת, השלטון המרכזי גם יכול את מי שהוא רוצה - - - 

טלי גוטליב: זה לא את מי שהוא רוצה, זה לפי צרכים

טלי גוטליב:  זה לא את מי שהוא רוצה, זה לפי צרכים

טלי גוטליב:  אדרבה, אנחנו מסתכלים על הקופה הציבורית

גלעד קריב: טלי, טלי

טלי גוטליב: בסדר, הכול בסדר

גלעד קריב: באופן שמשבש את היכולת של השלטון המקומי לבנות את סדרי העדיפויות שלו

גלעד קריב:       מה קורה כאן? פה בעצם יוצרים מצב שבו, אם כתוצאה ממשאים ומתנים קואליציוניים, וברור שזה מה שקורה – אני לא אומר שזה מושחת

גלעד קריב:  כל ממשלה, יש לה - - -     

טלי גוטליב: מה זאת אומרת, זה הבסיס להכול

גלעד קריב: טלי, רגע

טלי גוטליב: לא רק שזה לא מושחת, לא רק שזאת לא מילה גסה, זאת ההתהוות והבבואה של רצון הבוחר, לא פחות

גלעד קריב: טלי, נהדר, אבל מי שרוצה לאחוז בעיקרון של רצון הבוחר, צריך להכין - - -     

טלי גוטליב: מכוח מה אני פה?     

יוליה מלינובסקי: לא ידעתי שלבוחרי הליכוד חשובים רבני שכונות

טלי גוטליב: מה הקשר? מה לעשות, 32 מנדטים - - -     

גלעד קריב: טלי, טלי

שמחה רוטמן: רבותיי, תודה רבה

יוליה מלינובסקי: לא ראינו בקמפיין של הליכוד שאתם בעד רבני שכונות

יוליה מלינובסקי:  זה לא היה בקמפיין

שמחה רוטמן: טלי, יוליה

גלעד קריב: למה אתן עושות את זה ליושב-ראש, שהוא צריך להגן דווקא על זכות הדיבור שלי?     

טלי גוטליב: אתה מסתדר לבד

שמחה רוטמן: מידי פעם, כשאני אצטרך לצאת מכל מיני סיבות, בכל פעם שאני חוזר, אני אומר: הינה ההוכחה שאני משרה רוגע סביבי, כי איכשהו כשאני חוזר, הכול בוער

טלי גוטליב: מה שמדהים, שהוא משכנע את עצמו שהוא משרה רוגע

שמחה רוטמן: בשנייה שאני יוצא, מהומה, מהומת אלוהים

טלי גוטליב: שימו לב, הוא כל כך בטוח בזה שהוא משרה רוגע

טלי גוטליב:  מדהים, אין, בוחן מציאות מובהק

שמחה רוטמן: טלי, כל הכבוד

טלי גוטליב: בוחן מציאות מובהק

טלי גוטליב:  משרה רוגע

גלעד קריב: העיקרון של רצון הבוחר נכון גם לגבי השלטון המרכזי, הוא גם נכון לגבי השלטון המקומי

גלעד קריב:  דמוקרטיה לא מסתיימת בשטח החסינות

גלעד קריב:  מכיוון שזאת המציאות, שהיום השפעתו של השלטון המקומי על תקציבי המועצות הדתיות מצומצמת, גם בעצם קביעת התקציב וגם בעצם קביעת שיעור ההשתתפות, צריכים להיות זהירים מאוד במצב שבו, ההחלטות של השלטון המרכזי יכולות להביא לגידול משמעותי בסכום ההשתתפות של הרשויות המקומיות

שמחה רוטמן: נכון, נכון, זה מוסכם לחלוטין

שמחה רוטמן:  אין על זה ויכוח

גלעד קריב: מכיוון שאנחנו מחדשים שטח העסקה שהמדינה אומרת כבר במשך עשור: אני מחסלת אותו, אני מסיימת אותו, עכשיו פותחים את הזירה הזאת מחדש

גלעד קריב:  גם, כפי שאנחנו רואים כאן, יש פה מעט מאוד קריטריונים; יש פה מעט מאוד הגבלות

גלעד קריב:  אין פה סעיף של מספר התושבים; השר הוא זה שקובע את החלוקה של השכונות – דבר בלתי מתקבל על הדעת

גלעד קריב:  בעצם, אנחנו נמצאים במצב שבו, כמו שזה כתוב עכשיו, כל רשות שהיא מעל 50,000 תושבים, אפשר למנות בה מספר בלתי מוגבל של רבני - - -     

שמחה רוטמן: בסדר, גלעד

שמחה רוטמן:  התייחסנו לזה

גלעד קריב: לא התייחסנו לזה

שמחה רוטמן: כן התייחסנו לזה

יוליה מלינובסקי: - - -     

שמחה רוטמן: יוליה, תפסיקי לנהל אותי כל הזמן

שמחה רוטמן:  מה יש?     

גלעד קריב: יש פה מצב של שילוב בין אי-בהירות, מה פתאום המדינה חוזרת לומר שזה דגם שהוא חשוב ויעיל, וליבי לא גס בתקצוב שירותי דת, אבל המדינה עצמה אמרה: עשר שנים

גלעד קריב:  אני רוצה להבין מה השתנה

גלעד קריב:  תוסיף לזה את העניין שיש לך מעורבות נמוכה בנושא התקציב

גלעד קריב:  על זה אתה מוסיף עוד קומה, שכמעט אין פה קריטריונים, והקומה הרביעית היא שמבין כל הדיסציפלינות הרבניות, ברור שהדיסציפלינה הזאת הכי קשורה לאופי היישוב

גלעד קריב:  תסתכל על הליכי הבחירה

שמחה רוטמן: מובן

שמחה רוטמן:  אתה שמעת את הצעתו של חבר הכנסת פינדרוס? לא היית בחדר

גלעד קריב: יכול להיות, אבל אתה מבקש ממני התייחסות כללית

יוליה מלינובסקי: מה הציע חבר הכנסת פינדרוס?     

שמחה רוטמן: זה נאמר ולא היית בחדר

שמחה רוטמן:  לכן אמרתי שחבל שאנחנו מנהלים דו-שיח של חירשים

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת פינדרוס אמר שהוא מבקש, דורש – לא משנה באיזו שפה הוא השתמש, ואני גם אמרתי שאני חושב שהוא צודק מאוד - הוא אמר שלפחות שניים או שלושה נציגים מתוך השכונה, במבחנים הדומים למבחני נציגות בגוף הבוחר, שיהיו חלק מהגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  דיברנו גם על השאלה מי יבחר אותם ואיך יבחר אותם – זה עוד להמשך

שמחה רוטמן:  בכך הם יעצימו מאוד את כוחם של המקומיים לנושא

גלעד קריב: גם כוחם של המקומיים צריך לגדול, אבל גם כוחה של הרשות המקומית

גלעד קריב:  בסופו של דבר, שירותים קהילתיים שכונתיים בכל התחומים צריכים להיגזר בראש ובראשונה – המועצה הדתית - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, אתה לא צריך לחזור על הדברים שאמרת

שמחה רוטמן:  שמעתי אותך, ואני רוצה להתייחס לדברים שאמרת

גלעד קריב: דבר אחרון שאני אומר לפני שניכנס לפרטים, הוא שכרגע הדבר מנוסח באופן – אני לא רוצה לקרוא לזה מפעל ג'ובים, אבל יש פה זירה פרוצה לחלוטין, שנשלטת על ידי השלטון המרכזי ולא המקומי

גלעד קריב:  הדבר האחרון שאני אומר, כי אני חייב לומר את זה לפרוטוקול

שמחה רוטמן: תגיד, תגיד

שמחה רוטמן:  הכול תקין

שמחה רוטמן:  דבר מה שיש לך על הלב

גלעד קריב: זה משפט אחד כי כבר עסקתי בסוגיה, הסעיף הזה מבליט עוד יותר את הקושי החוקתי שיש בהצעה הזאת מבחינת פגיעה בחופש העיסוק, בזכות לשוויון ובזכות לכבוד בכל מה שנוגע לקהילות לא אורתודוכסיות

גלעד קריב:  יש פה צורך לחוות דעת מהייעוץ המשפטי של הכנסת, וביקשתי את זה בכתב

גלעד קריב:  אני מצפה להתייחסות רצינית של משרד המשפטים לטענות החוקתיות שמעלים חברי הכנסת

גלעד קריב:  אני מצפה לשמוע מכם, אחרי עשרים שנה של עמדות שלכם בעתירות חוקתיות לבית המשפט העליון בנושא הזה

שמחה רוטמן: גלעד, אתה לא צריך לחזור בפרפרזות

גלעד קריב: אני יושב כבר שישה דיונים ולא שומע את משרד המשפטים

שמחה רוטמן: בסדר, אבל זאת פעם ראשונה שהגענו לסעיף

גלעד קריב: לא, אני אמרתי את זה גם על דברים אחרים, חוץ מרבני עיר, ולא קיבלתי את זה

יוליה מלינובסקי: אני רוצה להתייחס

שמחה רוטמן: יוליה, שנייה

שמחה רוטמן:  את רוצה לחדד נקודות חדשות? את רוצה לחזור על הנקודות?     

יוליה מלינובסקי: אני רוצה להתייחס לפרק הזה באופן כללי, ואחר כך, כשנצלול לסעיפים, סעיף-סעיף

יוליה מלינובסקי:  חלק מהדברים כבר גלעד אמר, שהמדינה פיתחה שנים רבות מודל אחר של רב קהילתי

יוליה מלינובסקי:  יש בית כנסת, מגישים תמיכות וכמה יש כאלה, גלעד? 200

שמחה רוטמן: אי-אפשר לדעת

שמחה רוטמן:  בכל שנה מגישים מספרים אחרים

גלעד קריב: אם אני לא טועה, זה בין 170 ל-200

יוליה מלינובסקי: לפי התקנה הזאת, נכון?     

שמחה רוטמן: לא משנה המספר, משנה הסכום

שמחה רוטמן:  יכולים להיות לך 200, אבל אם כל אחד יקבל 2,000 שקל - - -     

גלעד קריב: אלה לא הסכומים

גלעד קריב:  חברים, בואו נגדיל את זה

גלעד קריב:  יכול להיות שזה הפתרון

שמחה רוטמן: רגע, שנייה

יוליה מלינובסקי: אל תפריעו לי, בבקשה

שמחה רוטמן: עכשיו יוליה מדברת

שמחה רוטמן:  עד שיוליה מדברת בפעם הראשונה בוועדה, תנו לה לדבר, בבקשה

יוליה מלינובסקי: נבדוק את זה

יוליה מלינובסקי:  אם המדינה פיתחה מודל אחר, ואגב, אלה היו ממשלות הימין, ומי שעמד בראש המשרד היה כמעט תמיד, חוץ מתקופות קצרות, מש"ס

יוליה מלינובסקי:  כלומר, הייתה לזה היתכנות מסוימת

יוליה מלינובסקי:  עשו על זה עבודת מטה, והבינו למה זה

יוליה מלינובסקי:  עכשיו אנחנו חוזרים שוב לרב שכונה

יוליה מלינובסקי:  אם אנחנו רוצים לפתח תפקיד חדש, אני רוצה לדעת מה הגדרת התפקיד, מה המאפיינים, מה הדיווח

יוליה מלינובסקי:  בסוף, בן אדם מקבל כסף

יוליה מלינובסקי:  אתה מנכ"ל הרבנות, נכון? העובדים שלך מחתימים כרטיס

יוליה מלינובסקי:  איך זה יעבוד פה? איפה הוא יהיה? איפה הוא יחתים את הכרטיס שלו? מי בוחר בו? גיליתי בחולון שכונה חילונית לחלוטין, ויש שם רב שכונה

יוליה מלינובסקי:  היה כייף לגלות, לא ידענו על קיומו

יוליה מלינובסקי:  האם צריך את זה? האם יש בזה תועלת לציבור, או שזאת סתם תוספת לצרכים אחרים? ואם במשך עשור המדינה פיתחה מודל אחר, למה לחזור לזה עכשיו?     כן, זה נראה כמו מכונת הג'ובים

יוליה מלינובסקי:  ככה זה נראה כי זה לא מוסדר, לא מובן למה זה

יוליה מלינובסקי:  מה הצורך

יוליה מלינובסקי:  עם רב יישוב אני יכולה להסכים או לא

יוליה מלינובסקי:  אני בן אדם חילוני, ויש יישוב עם אופי דתי – הם צריכים את זה

יוליה מלינובסקי:  הסכמתי כי יש שם גם הליך בחירה

יוליה מלינובסקי:  אפילו הסכמתי שיכול להיות שבו במועצה האזורית יש כמה רבנים, למרות שהשאלה המרכזית בסוף היא מי קובע, מי רב האזור

יוליה מלינובסקי:  זה מאוד חשוב, כי אנחנו יודעים – שני יהודים, שלושה בתי כנסת

יוליה מלינובסקי:  מכירים את המציאות

יוליה מלינובסקי:  מאוד כדאי להגדיר את גבולות הגזרה

יוליה מלינובסקי:       אגב, מה המשכורת של רב שכונה?     

גלעד קריב: מאוד נמוכה

יוליה מלינובסקי: לרב יישוב מעביר משרד הדתות 10,500 שקלים; לרב אזור – אם אני לא טועה, זה 19,000

יוליה מלינובסקי:  מה המימון של רב שכונה?     

שמחה רוטמן: יוליה, את רוצה לדבר? את רוצה לשאול שאלות? את רוצה עכשיו נאום ארוך?     

יוליה מלינובסקי: לא, אני שואלת, אולי אתה - - -     

שמחה רוטמן: יוליה, בבקשה, את לא יכולה להגיד: אני רוצה לדבר באופן כללי על הפרק, ועכשיו לפתוח שיג ושיח על אלף נושאים אחרים

יוליה מלינובסקי: אני שואלת שאלות

יוליה מלינובסקי:  אולי תכתבו אותן ותענו אחר כך

שמחה רוטמן: יוליה, בסדר גמור

שמחה רוטמן:  בבקשה, תתקדמי

יוליה מלינובסקי: הפרק הזה, עם כל החוק הזה, שיש לי הרבה מאוד השגות עליו – גם על הבחירה של רב עיר, הגוף הבוחר, רב יישוב ומי גובר על מי – רציתם לייצר - - -     

שמחה רוטמן: את טוענת שהפרק הזה טעון עוד הרבה עבודה? מוסכם

יוליה מלינובסקי: אני טוענת שהפרק הזה, זה באמת מכונת הג'ובים

יוליה מלינובסקי:  זה מה שקורה פה

יוליה מלינובסקי:  ככה זה נראה, וגם אני מצטרפת לבקשה של גלעד לראות עבודת מטה של המשרד

יוליה מלינובסקי:  תסבירו לנו למה עשור זה לא היה נכון, ועכשיו אנחנו חוזרים - - -     

שמחה רוטמן: בסדר גמור

גלעד קריב: ועם מי דיברו

יוליה מלינובסקי: וגם מה העלות של הדבר הזה? המשרד מממן? הרשות המקומית מממנת? כמה תקנים יש בתקציב הנוכחי? אני רוצה לדעת

שמחה רוטמן: את רוצה לדעת

שמחה רוטמן:  זה מצוין שאת רוצה לדעת

יוליה מלינובסקי: ברשותך, אני מבקשת שנציג משרד הפנים בדיון הבא – השר יקבע

יוליה מלינובסקי:  מה זה השר יקבע? משרד הפנים כבר מזמן קבע שכונות

שמחה רוטמן: לא, אין הגדרה של שכונה

גלעד קריב: אז השר יקבע

יוליה מלינובסקי: איזה שר? פנים או דתות?     

שמחה רוטמן: יוליה, תודה

שמחה רוטמן:  גלעד ויוליה, תודה רבה

שמחה רוטמן:  אם אתם רוצים לדבר ביניכם, זה מאוד יפה, אבל תודה

שמחה רוטמן:  תודה

יוליה מלינובסקי: אז איזה שר יקבע? או שר הרווחה?     

שמחה רוטמן: יוליה, למה את לא יודעת לשים נקודה?     

יוליה מלינובסקי: - - - 

גלעד קריב: אבל היא צודקת

שמחה רוטמן: יכול להיות שהיא צודקת, ולא יעזור אם היא תהיה צודקת עשר פעמים

גלעד קריב: שלא נדבר שהוא יכול לקבוע שכונות על פי הרכב עדתי

גלעד קריב:  באמת, כבוד גדול למדינת ישראל

שמחה רוטמן: שמשון ויובב

גלעד קריב: לא, זה נהדר

גלעד קריב:  איפה הספרדים גרים, איפה האשכנזים גרים

שמחה רוטמן: גלעד, תודה

שמחה רוטמן:  אני אשמח לומר כמה דברי פתיחה, ויכול להיות שהם יענו לחלק מהשאלות, יכול להיות שהם ייתרו חלק מהשאלות, יכול להיות שהם ייצרו שאלות חדשות, אבל היה לי חשוב לשמוע מה מטריד גם את חברי הכנסת וגם את השלטון המקומי

שמחה רוטמן:  הנושא של רבני שכונות, כפי שהוזכר פה גם על ידי חלק מחברי הכנסת ועל ידי אחרים, הוא נושא שבו חל שינוי מדיניות לפני מספר שנים, כעשור, כפי שאמר גלעד

שמחה רוטמן:  היו לזה הרבה מאוד סיבות

שמחה רוטמן:  היו דוחות מבקר מדינה, היו עתירות, היו טענות על שוויוניות, ולמרות שיש פה איזשהו קישור שגלעד מנסה לעשות אותו קצת יותר חזק ממה שבית המשפט הלך עם העתירות שהגישה התנועה הרפורמית, כאילו ברגע שיש רב שכונה, ממילא הוא קבוצת השוויון הרלוונטית לעניין רב קהילה, של קהילה שאיננה אורתודוכסית

שמחה רוטמן:  בית המשפט לא קיבל את התזה הזאת, למרות שהיא הועלתה כמה וכמה פעמים, כולל בתשובות שנתן משרד המשפטים בנושא הזה

שמחה רוטמן:  נאמר שקבוצת השוויון של רבני הקהילות האורתודוכסיות הם רבני קהילות אורתודוכסיות

שמחה רוטמן:  זאת קבוצת השוויון

שמחה רוטמן:  נכון שהכול נבנה על בסיס התזה, שרבני שכונות זה משהו שלא רוצים להמשיך איתו, ויצאו לו כל מיני תחליפים

שמחה רוטמן:  בהקשר הזה, השאלה פה היא לא למשרד אלא לחבר הכנסת המציע

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהמשרד חושב שאין צורך בשינוי, יכול להיות שמשרד המשפטים חושב שאין צורך בשינוי, והסיבה שאני הכנסתי רבני שכונות – זאת הצעת חוק שלי

שמחה רוטמן:  במציאות מתוקנת, נכון שמדיניות נקבעת על ידי שר, ונקבעת לעיתים בטעות גם על בסיס תשובות שניתנות לבג"ץ וכדומה, אבל המקום שבו נקבעת המדיניות ברמה הגבוהה ביותר, זה פה בכנסת

שמחה רוטמן:  לכן, אם הכנסת חושבת שצריך רבני שכונות, גם אם המשרד חשב או חושב – אני לא יודע מה עמדת המשרד נכון להיום

שמחה רוטמן:  אני יודע מה עמדת השר לשירותי דת, אבל אני לא יודע מה עמדת משרד המשפטים או עמדת משרדים אחרים

שמחה רוטמן:  אם הם חושבים שלא צריך רבני שכונות, זה יוחלט כאן

גלעד קריב: אבל בתהליך החקיקה צריך לשמוע את עמדתו המקצועית של המשרד על בסיס עובדות, תהליך מטה

שמחה רוטמן: גלעד, גלעד, מה כואב לך שאני מדבר ברצף, בלי הפסקה?     

גלעד קריב: לא, זאת רק הערת ביניים

גלעד קריב:  אתה יודע שמותר

גלעד קריב:  גם אתה נוהג כך

שמחה רוטמן: אבל בכל זאת, תן לי להציג את הדברים

שמחה רוטמן:  נתתי לך, השתדלתי מאוד לא להפריע לך

שמחה רוטמן:  נכון שמן הראוי שהמשרד לשירותי דת יציג את עמדתו, אם הוא חושב שיש סיבה לשינוי המדיניות או אין, אם הוא מסכים לה, מתנגד לה

שמחה רוטמן:  בנושא הזה יש גם החלטת ועדת שרים, שקיבלה את העקרונות של הצעת החוק הפרטית

שמחה רוטמן:  כלומר, גם הממשלה בוועדת השרים אמרה: כן, יהיו רבני שכונות

שמחה רוטמן:  שוב – פרטים, דיונים, המשך קידום בתיאום, אבל עצם העובדה שהצעת חוק שכוללת בתוכה גם את רבני השכונות, בנושא הזה גם הובעה עמדה ממשלתית של ועדת שרים

שמחה רוטמן:  שוב, הפרטים, האם צריך להוסיף דברים, לחדד דברים, האם צריך להתחמק מבעיות, האם זה לא מייצר בעיות אחרות – הכול נכון, אבל יש עמדת ועדת שרים

שמחה רוטמן:  לכן, לצורך העניין, כמובן חשוב לשמוע על עבודות מטה וכולי, אבל לכאורה, אף משרד ממשלתי לא יכול להגיד לך שהוא דוחה את עמדת ועדת השרים, והוא חושב אחרת, שלא צריך רבני שכונות

שמחה רוטמן:       עדיין צריך לתת מענה לבעיות המהותיות, שחלקן עלו גם בדוח מבקר המדינה, גם בעתירות שהזכרת, וגם בעוד דברים שעלו ומהניסיון שנצבר לאורך השנים

שמחה רוטמן:  לכן, אני כבר יכול להגיד פה שרבני שכונות כמו שהיו – לא יהיו

שמחה רוטמן:  במסגרת העסקה של רבני שכונות כפי שהיה בעבר, היו המון בעיות וצריך לתת להן מענה

שמחה רוטמן:  לצד האמירה הזאת, אני אומר שהמציאות שבה כל ההתייחסות לגורמים במועצה הדתית, שבחלקם גם נדרשים לידע רבני, ליכולת רבנית, ובמידה מסוימת – במקרה של רבני שכונות, אנחנו אפילו כותבים במפורש – לכפיפות להיררכיה הרבנית

שמחה רוטמן:  כשהם ממלאים את התפקיד במועצה הדתית, הם כפופים בהיררכיה הרבנית שלהם לרב העיר

יוליה מלינובסקי: לא? אתה לא כפוף לרב העיר?     

קריאה: למה רב היישוב לא כפוף לרב אזורי?     

שמחה רוטמן: סליחה, אדוני, כבוד הרב, עם כל הכבוד

שמחה רוטמן:  המודל שונה, התפיסה שונה

שמחה רוטמן:  אתה לא יכול לחתום על תעודות כשרות

גלעד קריב: הוא לא מתעסק עם כשרות

שמחה רוטמן: אם הוא נותן לך תפקיד - - -     

קריאה: ואם הוא לא נותן?     

שמחה רוטמן: אם הוא לא נותן, אתה לא כפוף

שמחה רוטמן:  זה מה שכתוב, אבל עם כל הכבוד, סליחה, כבוד הרב, לא ככה מנהלים דיון

שמחה רוטמן:       המחשבה שיש צורך בוודאי בערים גדולות – אנחנו כבר מטפסים לרמה הגבוהה יותר של מועצה מקומית או עיר

שמחה רוטמן:  אנחנו לא נמצאים ברמה הבסיסית ביותר של 10,000, 20,000, שאלה המקומות שאנחנו מכירים ברב עיר ורב מועצה

שמחה רוטמן:  עיר גדולה, שבה יש גם צורך מועצה דתית בדמויות רבניות נוספות, והדרך שזה עבד בעבר הייתה שכאשר כבר יש דמות רבנית, לפעמים זה מתחיל מהצורך השכונתי-קהילתי, ומטפס כלפי המועצה הדתית לצורך בשירותי דת

שמחה רוטמן:  לפעמים זה מתחיל מהצורך בשירותי דת, ויורד כלפי הצורך ברב שכונה

שמחה רוטמן:  יש פה יצור היברידי, שגם נותן שירותי דת במסגרת המועצה הדתית, ובמסגרת הזאת הוא כפוף לרב העיר, והוא גם דמות קהילתית

שמחה רוטמן:  בגלל הצורך ההיברידי הזה, מבנה הבחירה שלו והכפיפות שלו הוא כזה

שמחה רוטמן:       יכולים אנשים לומר שהמודל של רב קהילה מכסה לנו את כל הצורך הקהילתי

שמחה רוטמן:  ואני חושב שזה נכון

שמחה רוטמן:  את הצורך הקהילתי, המודל של רב קהילה מכסה במלואו

שמחה רוטמן:  לכן, מודל של רבני קהילות או ראשי קהילות אורתודוכסיות או לא אורתודוכסיות, נותן מענה לסוג אחד של צרכים

שמחה רוטמן:  הוא לא נותן מענה לצורך ההיברידי הזה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהם יכולים להיות מועסקים בחלקיות משרה כזאת או אחרת במועצה הדתית, כן או לא, בהתאם לרצון, ליכולת ולתפיסה, אבל הם לא נותנים מענה לצורך ההיברידי של גורם מתווך, בוודאי בעיר גדולה, בין הרב שיושב אי-שם למעלה בעיר של 600,000 תושבים, או בעיר של 200,000 או בעיר של 300,000 או 50,000 בעיר גדולה עם שטח מסוים, והלוקליות, והצורך המשולב שאנחנו אומרים, שיש רציונל בתפקיד רב העיר, שאמרנו שהוא היברידי

שמחה רוטמן:  מצד אחד, הוא נותן שירותי דת, ואז, לכאורה, הייתי יכול להפוך אותו לקצין דת או פקיד דת או ראש מועצה דתית

יוליה מלינובסקי: קצין דת אהבתי

יוליה מלינובסקי:  זה יפה

יוליה מלינובסקי:  לגבי נושא הדת, קצין דת אהבתי

שמחה רוטמן: יש בצבא

שמחה רוטמן:  יש קצין דת ויש רב צבאי

גלעד קריב: את מדברת עם אחד מבכירי מש"קי הדת בצה"ל בתולדותיו

שמחה רוטמן: להפך, אני מזוטרי מש"קי הדת, מאחר ואני השתחררתי בדרגת רב"ט

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שהרבה אנשים הצליחו - - -     

גלעד קריב: זאת דרגה הרבה יותר בכירה מיו"ר המפלגה שלך, מהשר לביטחון לאומי

גלעד קריב:  אתה ממש יכול להעביר להם קורס פו"ם

גלעד קריב:  אתה יכול להעביר לגנרלים בימין הקיצוני

שמחה רוטמן: אני בטוח יכול להעביר קורס פו"ם למי שמנחית מסוקים בהצלבה ושירת בעיתון במחנה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה להתערב בשירות הצבאי העשיר של ראש המפלגה שלך, שאינני זוכר היכן שירתה

גלעד קריב: אתה טועה

שמחה רוטמן: איפה? בגלי צה"ל?     

גלעד קריב: שירתה, בניגוד לחלק גדול מהבנות של המגזר שאתה מייצג, שמשום מה לא משרתות בצבא

שמחה רוטמן: משרתות שירות לאומי, ברוך השם

גלעד קריב: בוא ניתן את זה לכל בת על רקע אורח חייה

שמחה רוטמן: אני בעד

גלעד קריב: ולא רק לבנות דתיות

גלעד קריב:  נראה אם צה"ל יסתדר

גלעד קריב:  חכמים גדולים

שמחה רוטמן: למה אתם מעבירים נושאים, רבותיי? אני לא מבין

יוליה מלינובסקי: מי ישלם על רבני שכונות? היברידי, שמיברידי, בסוף יש כסף

יוליה מלינובסקי:  מי ישלם על זה?     

גלעד קריב: נו, את יודעת

יוליה מלינובסקי: אני שואלת

שמחה רוטמן: יוליה, למה את לא יכולה - - -     

יוליה מלינובסקי: כי אני שואלת שאלה מאוד פשוטה, ואתה מסתובב סביבה

יוליה מלינובסקי:  מי משלם עליהם?     

שמחה רוטמן: אני לא מסתובב סביבה

שמחה רוטמן:  סליחה שאני אומר, אני חושב שכל כך הרבה פעמים קיבלת תשובה לשאלה הזאת

שמחה רוטמן:  היא לא מוצאת חן בעינייך, ולכן את שואלת אותה שוב ושוב

שמחה רוטמן:  לכן, אני לא הולך סביבה, אני הולך ישר דרכה

שמחה רוטמן:  אני מתעלם ממך

יוליה מלינובסקי: אז תגיד לי

שמחה רוטמן: פשוט מתעלם, כי את שואלת שאלה על משהו שנאמר כבר עשרים פעם

יוליה מלינובסקי: מי יודע?      

שמחה רוטמן: יוליה, את מפריעה לי באמצע דבריי

שמחה רוטמן:       לכן, צריך לתת מענה, ואני חושב שהמודל של רבני שכונות דווקא כן עבד

שמחה רוטמן:  הוא הופסק מהרבה מאוד סיבות, ואת הסיבות שבגללן הוא הופסק – אני רוצה בהחלט שנתייחס אליהן – אני חושב שצריך לתת להן מענה

שמחה רוטמן:       הפתעה, הפתעה – בראשן, סוגיית הגדרת התפקיד וסוגיית הכפיפות, הניהול, הפיקוח על הנוכחות וכל הדברים שעלו בדוח מבקר המדינה

שמחה רוטמן:  כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים אנחנו נרשום אותם, והם יקבלו מענה כאן בחקיקה, כי בגלל המורכבות ותוספת המורכבות שהמבנה הזה מייצר

שמחה רוטמן:  הם יקבלו מענה, ואנחנו נעשה את זה, בעזרת השם, בדיונים הבאים

גלעד קריב: הגדרת הקווטה לא מטרידה אותך?     

שמחה רוטמן: עניתי על זה כמה פעמים, ואני אגיד שוב במשפט, כי אני רוצה לתת ליועץ המשפטי לדבר ולהציג

יוליה מלינובסקי: מתי אפשר ללכת לאכול?     

שמחה רוטמן: את יכולה ללכת כבר עכשיו

שמחה רוטמן:  את יכולה ללכת

שמחה רוטמן:  אני אתקצר לך את הדיון בסוף

שמחה רוטמן:  הסוגיה של הגדרת התפקיד תקבל מענה באמצעות כללים/תקנות/הגדרות שיעשו השר עם מועצת הרבנות הראשית, ואולי אפילו, בגלל השלכות הרוחב שלהם, יכול להיות שאלו יהיו כללים באישור ועדה

שמחה רוטמן:  אנחנו נדון בזה בהמשך

שמחה רוטמן:  הנושא של הכפיפות, הפיקוח, הדיווח – בגלל המורכבות, כשאנחנו מדברים על מישהו שבנוסף על תפקיד או כחלק מתפקיד מבצע גם עבודה עבור המועצה הדתית כעובד ולא רק כרב שכונה – גם שם עלולות להיווצר התנגשויות והתייחסויות בין המציאות של הרצון בשמירת העצמאות לרצון לתת מעמד מיוחד לרב בישראל, לבין עבודה שצריכה להתבצע במועצה הדתית, בכפיפות לראש המועצה הדתית

שמחה רוטמן:  ואז, ממילא, נשאלת השאלה מה עושים כאשר יש קונפליקטים ביניהם, ומה עושים כאשר לא נותנים תפקיד, כן נותנים תפקיד, לא נותנים חדר, כן נותנים חדר, סובלים מהתעמרות, מנסים לפגוע באחוזי המשרה שלו כדין

שמחה רוטמן:  יש כל מיני מנגנונים שלא קיימים ברבנים האחרים, וצריך לתת להם מענה

שמחה רוטמן:  סוגיית רבני השכונות היא סוגיה מורכבת, ואני לא מזלזל בה בכלל

שמחה רוטמן:  אנחנו נדון בה מאוד מאוד ברצינות

שמחה רוטמן:       כמו שאמר חבר הכנסת פינדרוס ואני הסכמתי איתו, לגבי הבחירה שלהם, ההתייחסות שלהם לתושבי השכונה הרלוונטית – אני חושב שקביעת גבולות השכונה, שדיבר עליה גלעד, והמגבלה התקציבית ממילא, אלה סוגיות שקשורות לשאלתה של יוליה מלינובסקי וקשורות לשאלת הגורם המשלם

שמחה רוטמן:  ברגע שאתה אומר שהגורם המבקש הוא המועצה הדתית או המועצה המקומית, לפי העניין, אם אין מועצה דתית, והיא גם הגורם המשלם, המתכלל

שמחה רוטמן:  אני מזכיר שגם לפי מה שאמרת, גלעד, ברור לך שאם המועצה הדתית תחליט שהיא לוקחת מישהו לתפקיד המטה שלה, שנקרא אחראי על המקוואות, היא יכולה לעשות את זה בלי אישור ראש העיר – אני מקווה שאתה מבין שזאת המציאות בוודאי – על אחת כמה וכמה, בעיניי, אם היא מחליטה שלתפקיד אחראי על המקוואות היא לוקחת מישהו עם כושר לרבנות, שישמש בנוסף גם כרב שכונה, בהתאם לדרישה המקומית, בהתאם לרצון של התושבים ובהתאם לבחירת התושבים, בעיניי זה רק תוספת ולא גריעותא

שמחה רוטמן:       לכן, גם במצב הזה, אני לא חושב שאנחנו צריכים לייצר מנגנון אחר

שמחה רוטמן:  אני מודע למורכבות ולסיבוך שנובע מעצם העובדה שלא מדובר בעובד ככל העובדים, לא מדובר באדם שהיה היום פה, ומחר הולך

שמחה רוטמן:  יש פה הליך שאינו מכרזי אלא הליך שהוא סוג של ועדת איתור עם שיתוף ציבור

שמחה רוטמן:  יש פה מנגנון אחר

שמחה רוטמן:  אבל בוודאי ובוודאי כשאנחנו מדברים על עובד המועצה הדתית, ששכרו גם ממומן על ידי המועצה הדתית, בניגוד לרב יישוב ולרב אזורי - - -     

יוליה מלינובסקי: זה מתוך המועצה הדתית - - -     

שמחה רוטמן: לא, זה לא הליך מכרזי

שמחה רוטמן:  זה הליך אחר

קריאה: מכרז חיצוני לרב שכונה

שמחה רוטמן: אבל החוק לא קובע הליך מכרזי, החוק קובע הליך אחר

קריאה: כתוב בהסכם

שמחה רוטמן: עם כל הכבוד, אנחנו בהליך חקיקה, אדוני

שמחה רוטמן:  תכף תגיד לי שכתוב בדוח מבקר המדינה

שמחה רוטמן:  אנחנו עכשיו בהליך חקיקה, ואנחנו קובעים את ההסדר מכאן ולהבא

שמחה רוטמן:  ברור שעד היום זה היה בהסכם קיבוצי, ובין היתר, משם נובעות הרבה מאוד צרות

שמחה רוטמן:  אנחנו עושים עכשיו חקיקה להסדיר את הנושא

שמחה רוטמן:  אתה צודק

שמחה רוטמן:  כל המורכבויות האלה שדיברתי עליהן, ואני בטוח שיש עוד כמה ששכחתי ואלעזר יזכיר בעוד שנייה, הן הסיבה שהפרק הזה דורש דיון מאוד מאוד רציני ומעמיק

שמחה רוטמן:  אנחנו נצטרך לפתור ולתת מענה לבעיות המבניות הללו, ולא רק עתירות התנועה הרפורמית, עם כל הכבוד לעתירות התנועה הרפורמית, גרמו לזה שהפסיקו להעסיק רבני שכונות חדשים

גלעד קריב: לא, להפך

גלעד קריב:  אני חושב שזה בעיקר לא העתירות שלנו

גלעד קריב:  הייתה החלטה מקצועית

שמחה רוטמן: נכון, אבל אני חושב שההחלטה המקצועית הייתה מבוססת על הרבה מאוד פגמים

שמחה רוטמן:  יש שני דברים שכבר נעשו, עוד לפני שנכנסנו לפרק

שמחה רוטמן:  האחד הוא הנושא של הכפיפות בנושאים המקצועיים לרב

שמחה רוטמן:  זאת תמיד הייתה סוגיה למי כפוף – כפוף לראש המועצה הדתית לרב, משרתם של שני אדונים, אומר לו, אומר לו

שמחה רוטמן:  זאת סוגיה אחת שכבר הוסדרה עוד לפני שהתחלנו לקרוא את הפרק

שמחה רוטמן:  סוגיה שנייה שהוסדרה היא שהדבר הזה בא אך ורק לבקשת ולדרישת הגורמים המקומיים, ולא מונחת מלמעלה

שמחה רוטמן:  זה גם אחד הדברים שנמתחה עליהם ביקורת בדוח מבקר המדינה, כשפתאום גילו שיש שכונה שאין בה בכלל אנשים, והונחת מלמעלה שיש רב שכונה לשניים וחצי בתים, כשלא גר שם אף יהודי

שמחה רוטמן:  כל מיני דברים שהתייחסו אליהם, וגם פה הבקשה של הרשות המקומית וסוגיית התקצוב, עם גורם ממתן על הדבר הזה

שמחה רוטמן:  כמו כן, שאר הסוגיות שדיברנו עליהן – תוספת נציגי הציבור לגוף הבוחר, שדיבר עליה חבר הכנסת פינדרוס, ואני הסכמתי איתו; נושא הגדרת התפקיד ונושא הגדרת הכפיפויות, שנובעת ממנו; נושא התקצוב, שהוא גם המגבלה על יכולת הניצול לרעה של תוספת הג'ובים, כביכול

שמחה רוטמן:  אני שוב אומר, יש פה חשדנות שבעיניי אינה במקומה, אבל עדיין צריך לתת מענה גם למקרה - - -     

יוליה מלינובסקי: המשכורת תהיה מעיר לעיר לרב שכונה, או שזה תלוי? יש איזשהו תחשיב כולל, שזאת משכורת זהה לרב שכונה בכל הארץ?      

שמחה רוטמן: אדוני היועץ המשפטי, בבקשה

אלעזר שטרן: גם בגלל השעה וגם בגלל שחלק מהדברים כבר נאמרו, אני אקצר

אלעזר שטרן:  אני לא אחזור על התיאור ההיסטורי למה המדינה החליטה כך או אחרת

אלעזר שטרן:  אני חושב שחלק מהדברים אדוני ענה עליהם, ולכן רק אומר את הדברים הבאים: בגלל שהמדינה שינתה את הקונספט עקב ליקויים וממגוון של סיבות, ונוצר איזשהו קונספט אחר, אני מציע לוועדה לחשוב על שתי נקודות

אלעזר שטרן:  על חלק מהדברים אדוני כבר ענה, על הצורך בתיקון הליקויים וכולי

אלעזר שטרן:  נקודה אחת, תיחום בין המודל של רב שכונה לבין המודלים של רבנים קהילתיים

אלעזר שטרן:  אולי נלך קודם לשאלה השנייה: האם השינוי של רבני שכונות משפיע, או איך הוא ישפיע על המודל של רבני קהילות? זה אמור לבוא במקום? זה אמור לבוא בצד? ואם זה לא אמור לבוא במקום אלא בצד, מה היחסים ביניהם?      

שמחה רוטמן: לא, אין יחסים ביניהם

שמחה רוטמן:  רב קהילתי הוא לא עובד מדינה, הוא לא כפוף לאף אחד

שמחה רוטמן:  הוא עצמאי

אלעזר שטרן: אני אסביר

אלעזר שטרן:  לא יחסים פרסונליים אלא יחסים במובן של תפקיד

אלעזר שטרן:  מה אתה כמחוקק מצפה שרבני קהילות יעשו, ומה אתה כמחוקק מצפה שרב שכונה יעשה? תיחום תפקידים לא במובן האישי

שמחה רוטמן: רבני קהילות לא נושאים בשום תפקיד ממשלתי

שמחה רוטמן:  זה מבחן תמיכה לקהילה שרוצה זה, ומבקשת סיוע מהמדינה לפעילות התורנית שמתנהלת בה

אלעזר שטרן: אני אחדד את השאלה שלי

אלעזר שטרן:  המדינה הציגה את זה כמודלים חלופיים

שמחה רוטמן: אני אמרתי שלדעתי הם לא חלופיים, והסברתי למה

אלעזר שטרן: בסדר, אבל זאת בדיוק השאלה

אלעזר שטרן:  זה מצוין, וזאת בדיוק הייתה השאלה שלי

אלעזר שטרן:  האם בעיניך זה משהו שאמור להיות חלופי?     

שמחה רוטמן: אתה שואל האם למבחן התמיכה של רבני קהילה, אחת מהשאלות בניקוד תהיה האם בשכונה פועל רב שכונה, כן או לא?      

אלעזר שטרן: כן, לדוגמה

אלעזר שטרן:  ובכלל, מבחינת חזון כולל, אם אחרי החוק הזה יהיו לי רב עיר, רב שכונה, רב קהילה

שמחה רוטמן: אבל רב קהילה הוא לא בחקיקה

שמחה רוטמן:  זאת החלטה ממשלתית אם לתמוך או לא לתמוך, בהתאם לסדרי עדיפויות, בהתאם לקואליציוני

שמחה רוטמן:  אני לא מטיל עליהם תפקיד שלטוני, אני לא אומר להם להיות עובדים של המועצה הדתית ואני לא אומר להם לדאוג למקוואות

שמחה רוטמן:  זה יצור אחר לחלוטין

אלעזר שטרן: נכון

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה להסתכל בראייה של עיר, שניתנים בה שירותי דת, בין אם שירותי דת ממוסדים ובין אם שירותי דת קהילתיים בדרך של תמיכות וכולי

אלעזר שטרן:  להסתכל על המנגנון הכולל ולראות מה אמורים להיות היחסים של תפקיד ומבחינת החזון של המדיניות שלכם

אלעזר שטרן:  מה אמורים להיות היחסים ביניהם, ואיך להבהיר, ככל שזאת הכוונה, שבעצם התפקיד של רב שכונה לא בא להחליף או לבטל את התמיכות של הממשלה ברבני קהילה

שמחה רוטמן: התשובה ברורה, בעיניי, מהדברים שאמרתי

שמחה רוטמן:  אם היא לא ברורה, אני מבהיר שוב

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שיש קשר או חפיפה, ודאי לא קשר או חפיפה הכרחיים, בין רב שכונה לרב קהילה

שמחה רוטמן:  בדיוק כמו שאני לא חושב שיש קשר או חפיפה בין רב שכונה לקייסים אתיופיים שפועלים בעיר

שמחה רוטמן:  הם גם עובדי המועצה הדתית, אבל הם גם קשורים לקהילה מסוימת

שמחה רוטמן:  אלה שני תפקידים שונים

שמחה רוטמן:  או לרב קהילה שפועל בעיר שיש בה גם קייס אתיופי ליד

שמחה רוטמן:  אני לא אומר את זה מצד שלא אותם אנשים ייהנו מהשירות

שמחה רוטמן:  באותה מידה, אני יכול להגיד שבשכונה מסוימת יש ישיבה מאוד דומיננטית, ורוב תושבי השכונה הם אברכים באותה ישיבה כולל

שמחה רוטמן:  והרב, שהוא ראש הישיבה, הוא הדמות הדומיננטית ביותר בשכונה

שמחה רוטמן:  נניח, זה יכול להיות

שמחה רוטמן:  זה קורה

שמחה רוטמן:  הישיבה היא מוסד מקבל תמיכה

שמחה רוטמן:  ראש הישיבה מקבל את משכורתו ממוסד מקבל תמיכה, והישיבה והכולל מתוקצבים

שמחה רוטמן:  גם האברכים מקבלים תמיכה, והם פועלים שם בשכונה

שמחה רוטמן:  או שיש שם גרעין, או שיש שם דברים אחרים

שמחה רוטמן:  בהחלט יכול להיות שבתעדוף של המועצה הדתית בעיר, כשהם יבקשו רב או לא יבקשו רב, זה יהיה אחד מהשיקולים שהם ייקחו בחשבון

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהם יגיעו למסקנה שהם צריכים יותר, ויכול להיות שהם יגיעו למסקנה שהם צריכים פחות

שמחה רוטמן:       זה נורא תלוי מקום והחלטה לוקלית

שמחה רוטמן:  למה? כי יכולה להיות לך באמת עיר, שכל צרכי הדת – הם מקבלים אותם גם בלי שהם משלמים

שמחה רוטמן:  בתוך הישיבה פועל מקווה פרטי, שגם עולה בזול כי יש לו הרבה משתמשים

שמחה רוטמן:  כולם משתמשים במקווה הפרטי הזה, ואף אחד לא הולך למקווה של העירייה, שנמצא באיזו שכונה מרוחקת

שמחה רוטמן:  כל שאלה הלכתית, כל שיעור, יש להם או אברך או ראש ישיבה שנותן להם את כל המענה

שמחה רוטמן:  רוב התושבים קשורים מאוד מאוד לישיבה בדרך זו או אחרת, מתפללים שם

שמחה רוטמן:  אם אני ראש מועצה דתית, אני אומר: בשכונה הזאת, הם לא מטרידים אותי, אני לא מטריד אותם

שמחה רוטמן:  לא צריך לקחת להם רב שכונה, אין בעיה, הכול בסדר, אני לא אמנה שם רב שכונה כי הם מקבלים את המענה שלהם מאלף כיוונים אחרים

שמחה רוטמן:  במקביל, יש שם בית כנסת אחד רפורמי, ויש גם ראש קהילה, שמקבל מתקנת התמיכה של בית הכנסת הרפורמי

שמחה רוטמן:  הרב לא מכיר אותם בכלל, לא צריך אותם

שמחה רוטמן:  הוא לא צריך אותם, הם לא מטרידים אותו, ורק ברישום נישואים כשהם צריכים, הם באים למשרדי המועצה הדתית, מקבלים והולכים

שמחה רוטמן:  הם לא מטילים עומס, כביכול, על שירותי הדת של העיר, מהרבה מאוד סיבות

שמחה רוטמן:       ויכול להיות שישיבה או כולל ייצרו אפקט הפוך לחלוטין

שמחה רוטמן:  הם ממוקמים בתוך שכונה, מסתגרים לעצמם וכל מי שלידם גווע בצמא וברעב הרוחני ובשירותי הדת שלהם, ובגלל זה חייב דווקא לתגבר שם רב שכונה

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לדעת מראש את כל התרחישים, ולכן, הנורמה קובעת פה כלל בית ספר

שמחה רוטמן:  בקשת הצורך, זיהוי הצורך המקומי צריך להיות בידיים של הגורמים המקומיים

אלעזר שטרן: אני חושב שהדוגמה של הישיבה פחות מתכתבת עם מה שאמרתי, ואני אסביר גם למה

אלעזר שטרן:  כי בשונה מהדוגמה של הישיבה, הסיפור של רבני קהילות הוצג על ידי המדינה כתחליף

שמחה רוטמן: בנושא הזה יש מחלוקת חזיתית ביני לבין העמדה שהוצגה על ידי המדינה

שמחה רוטמן:  אני אומר את זה חד וחלק

גלעד קריב: יש איזושהי בדיקה של המשרד, מסמך על הביצועים של - - -     

אלעזר שטרן: דווקא בגלל שאתה מחליט לשנות את המדיניות - - -     

שמחה רוטמן: אני חושב שגם רב קהילה הוא לא חלופי, ואני חושב שלאמירה שאמר פה גם גלעד וגם קודם לכן אני, הפסקת המודל של רב שכונה, קדמה ליצירת המודל של רב קהילה

שמחה רוטמן:  המודעות לבעיות הקשות של רבני שכונות – היסטורית, גם לדעתי זה מה שהיה – נבעה מסיבות אחרות, ולא רק מהצורך ברבני קהילות

שמחה רוטמן:  זה נכון שברגע שהפסיקו עם רבני שכונות, נוצרה יותר מצוקה, שהצדיקה רבני קהילות

גלעד קריב: לא

שמחה רוטמן: אני קראתי את העמדות, כולל את העמדות ואת העתירות שאמרו שצריך שיהיה קשר כלשהו בין שכונה שבה פועל רב שכונה לבין שכונה שבה לא פועל רב שכונה, לעניין קבוצת השוויון לרבני קהילות, ראשי קהילות לא אורתודוכסיות

שמחה רוטמן:  ואני ראיתי שהטענה הזאת לא התקבלה בידי בית המשפט

גלעד קריב: תעזוב לרגע את הטענה החוקתית שלנו, אני ביקשתי עליה חוות דעת

שמחה רוטמן: סליחה, נגררתי פה

שמחה רוטמן:  עניתי את התזה שלי, וכמובן, כל אחד פה יוכל להציג גם את התזה שלו וגם במה הוא חולק עליי

גלעד קריב: משרדי ממשלה לא עסוקים בתזה

שמחה רוטמן: אבל משרדי הממשלה לא רלוונטיים

שמחה רוטמן:  זאת הצעת חוק פרטית שלי

גלעד קריב: נהדר

גלעד קריב:  יש בה תמיכת ממשלה, ואני רוצה לדעת האם הייתה עבודת מטה אחרי עשור

גלעד קריב:  תציגו את המסקנות

שמחה רוטמן: גלעד, שאלתך נשאלה

שמחה רוטמן:  אלעזר, תמשיך, בבקשה, ותחתור לסיום

גלעד קריב: אדוני הזכיר את הסיפור של הקייסים והרבנים מהעדה האתיופית

גלעד קריב:  אני חושב שזאת גם נקודה שראוי לדון בה עכשיו או בסוף הפרק, לא משנה

גלעד קריב:  בהרבה היבטים, יש הקבלה מסוימת בין רבני שכונות להם

גלעד קריב:  אני מציע להמשך שזאת סוגיה שנדון בה

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  עוד נקודות?      

גלעד קריב: אני רוצה לומר דבר אחד, אני לא כופר ברעיון שבעיר גדולה יכול להיות שבמסגרת שירותי הדת שהמועצה נותנת, היא צריכה שיהיו עוד רבנים שנקרא להם רבנים משרתי ציבור

שמחה רוטמן: סגן רב

גלעד קריב: יש רב עיר אחד, פונים אליו, רוצים להתייעץ

גלעד קריב:  אפילו ברמה של שאלות הלכתיות, לא כולם חברים בבית כנסת ועשו להם רב

גלעד קריב:  הם רוצים לשאול שאלה

גלעד קריב:  אני יכול להבין אמירה שבמועצה דתית בעיר גדולה צריך רבנים שמשרתים את הציבור

שמחה רוטמן: רבנים נוספים

גלעד קריב: גם היה הגיוני לומר שבעיר גדולה, ממילא צריך גם רב שיעמוד בראש מחלקת המקוואות, אז יש לך ממילא צורך ברבנים בתוך המועצה

גלעד קריב:  כמו שיש רבנים עם תפקידים מסוימים, יהיו רבנים לשירות הציבור הרחב, ויכול להיות שגם אותו רב בחצי משרה

שמחה רוטמן: יכול להיות שתהיה ביניהם גם חלוקה גיאוגרפית?      

גלעד קריב: כן, כן

שמחה רוטמן: אז מה ההבדל? מה המחלוקת?     

גלעד קריב: ההבדל הוא שפה אתה הולך לדגם הרבה יותר רחב, הרבה יותר פרוץ

גלעד קריב:  אם היית אומר שחשבת על קונספט חדש, אין היסטוריה שמטרידה אותנו – אין בעיה

שמחה רוטמן: גלעד, אנחנו באמת חייבים לסיים

גלעד קריב: חבר'ה, אנחנו הגענו לערים עם 40 רבני שכונות

שמחה רוטמן: גלעד, אנחנו נמשיך בנושא הזה בדיון הבא, אני חושב שהוא נושא חשוב

שמחה רוטמן:  אני חושב שהדברים שנאמרו עכשיו גם על ידך, גם על ידי היועץ המשפטי וגם על ידי הם נקודות חשובות

שמחה רוטמן:  אנחנו נמשיך בזה בדיון הבא, ונשמע גם אחרים

שמחה רוטמן:  אני חושב שבהקשר הזה, הניסיון השלילי דווקא טוב

שמחה רוטמן:  למה? כי אנחנו נלמד ממנו, ונייצר מנגנון רבני שכונה עם התיקונים הנדרשים שעליהם דיברתי

יוסף שגל: האם יהיו הצבעות?     

שמחה רוטמן: בדיון הבא

יוסף שגל: הדיון הבא הוא הדיון האחרון? אמורות להיות הצבעות?     

שמחה רוטמן: כבודו צריך להצביע? מדוע זה מטריד את אדוני?     

יוסף שגל: חשוב לי מאוד הנושא

יוסף שגל:  אני קוטע חופשה משפחתית בשביל הדיון, בשביל החשיבות של סוף הפרק

שמחה רוטמן: אני לא יודע אם הדיון הבא יהיה הדיון האחרון

יוסף שגל: זה חשוב לי מאוד

שמחה רוטמן: אינני יודע אם הדיון הבא יהיה הדיון האחרון

שמחה רוטמן:  אינני יודע

שמחה רוטמן:  תודה רבה, רבותיי, ישיבה זו נעולה