ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 133, 2023-12-26 00:00

יונתן מישרקי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות בנושא תקנות בעלי חיים (אגרות פיקוח וטרינרי במפעל), התשפ"ד-2023

יונתן מישרקי:  כפי שאני נוהג תמיד לפתוח את ישיבות הוועדה בהזכרת שמות נפילתם של הלוחמים הגיבורים שהתפרסמו ביממה האחרונה, החייל אלישע יונתן לובר בן 24 מיצהר, החייל יוסף גיטרץ בן 25 מתל אביב, ולפני שעה קלה גם כן הותר לפרסום שמו של החייל דניאל נחמני בן 21 מכפר סבא שנפצע למעשה ב-22 בדצמבר בגבול הצפון ונפטר מפצעיו

יונתן מישרקי:  יהי זכרם ברוך

יונתן מישרקי:  אני שולח מכאן תנחומים כמובן בשמי ובשם חברי הוועדה למשפחות

יונתן מישרקי:       אנחנו נדון היום בתקנות שהגיעו אלינו לבקשת שר החקלאות ושר הבריאות

יונתן מישרקי:  ביקשו מאיתנו לעשות את זה לפני סוף השנה כדי להציל את התאגיד לאחר שנכנס לגירעונות

יונתן מישרקי:  אני אומר בכנות גדולה, ערכנו גם ישיבת הכנה טרם הישיבה הזו

יונתן מישרקי:  אני לא הכי מרגיש בנוח עם התקנות כפי שהובאו, אבל אנחנו נדון בזה עכשיו

יונתן מישרקי:  אנחנו ננסה להגיע לעמק השווה בעניין

יונתן מישרקי:       אולי נתחיל עם הנציגות של משרד החקלאות להציג את התקנות שבפנינו

יונתן מישרקי:  מי מכם ירצה?     

אפרת ורד: אפרת ורד מהלשכה המשפטית של משרד החקלאות

אפרת ורד:  קודם כל אני מודה ליו"ר הוועדה על הדיון היום, בטח בעת הזו

אפרת ורד:  כפי שצוין, התקנות האלה הן דחופות והכרחיות להמשך פעילותו של התאגיד

אפרת ורד:  התקנות האלה הן בהמשך לתיקוני החקיקה גם של חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), גם של פקודת מחלות בעלי חיים וגם של חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים, כאשר במסגרת אותם תיקוני חקיקה מאוגוסט גם תוקן גובה האגרה הבסיסי וגם תוקנה הסמכות של השרים לעניין קביעת האגרות בתקנות

אפרת ורד:  בעצם התקנות האלה מסדירות את האגרה בעד הפיקוח הווטרינרי במפעלי המזון

יונתן מישרקי: שכחתי, אני מתנצל, בדברי הפתיחה לקבל בברכה את כבוד סגן שר החקלאות, הרב משה אבוטבול, ידידנו היקר

יונתן מישרקי:  ברוך הבא לוועדה

יונתן מישרקי:  אני מבין שנוכחותך פה מכוח כך שגם אתם מבינים שהנושא חשוב

יונתן מישרקי:  אנחנו לא מזלזלים חלילה במהות עבודת התאגיד

יונתן מישרקי:  נחדד עוד טיפה ואז ניתן לך כמובן את רשות הדיבור

יונתן מישרקי:      את רוצה לרדת קצת יותר לרזולוציות של הסכומים או באחוזים או כפי שאת רואה לנכון? אני רוצים להבין קצת יותר את הבקשה

אפרת ורד: לרזולוציה של המספרים אני אתן לתאגיד להסביר את הנושא

אפרת ורד:  מה שחשוב מבחינת הבהרה זה שיש פה גם סוגי פיקוח שונים בהתאם להסמכה בחוק, כאשר האגרה הבסיסית היא בעצם קבועה בשיעורים

אפרת ורד:  באופן הזה אנחנו לא נצטרך להגיע כל פעם לוועדה לצורך תיקונים במידת הצורך בעדכוני האגרה, אלא באמת הם נגזרים מהעדכון האוטומטי שנעשה לפי חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)

אפרת ורד:  אני אתן לתאגיד להסביר

יונתן מישרקי: בבקשה

איתי כהן: איתי כהן, סמנכ"ל תקציב וכלכלה בתאגיד לפיקוח וטרינרי

איתי כהן:  התקנות שמוצעות פה בעצם מעגנות את האגרות שגובה התאגיד בעד פיקוח וטרינרי במפעל

איתי כהן:  התאגיד כבר היום גובה אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעל, כשהמקור של האגרות האלו שהוא גובה בחלקן מחוק המזון, בחלקן מתקנות של המועצה לענף הלול

איתי כהן:  כל האגרות האלה נקבעו לפני כמעט עשור אם לא טיפה יותר מזה, ולא עודכנו מאז, כאשר בעצם התקנות הן כבר משנות את הצורה שבה אנחנו קובעים

איתי כהן:  כמו שעמיתתי אפרת פה אמרה, הרעיון הוא לקבוע את זה כאחוז מסכום האגרה הבסיסי כדי לא לחזור ולתקן את זה שוב ושוב

איתי כהן:  ההצעה הבסיסית שיש בתקנות היא בסופו של דבר לקחת את סכום האגרה הבסיסי כפי שכבר עודכן בחודש אוגוסט, ולהעלות את כל יתר האגרות שגובה התאגיד באותו שיעור שהועלה סכום האגרה הבסיסי בחודש אוגוסט, זאת אומרת אין פה שום שינוי

יונתן מישרקי: שלא נקבע עד היום

יונתן מישרקי:  מחודש אוגוסט עד היום לא גביתם

איתי כהן: לא בוצע בפועל שום שינוי באגרות שלנו כפועל יוצא מזה שרק עם התקנת התקנות ההוראה לעניין מס ערך מוסף תיכנס לתוקף, ולכן לא בוצע שום שינוי

איתי כהן:  אנחנו תלויים בהתקנת התקנות כדי לממש את מה שנקבע בחוק באוגוסט 2023

איתי כהן:  בעצם האגרה המפעלית היא אותה אגרה מפעלית שאנחנו כבר גובים כיום, כאשר יש פה הצעה להעלות בצורה רוחבית וקבועה את כל האגרות לתפקידים השונים שכבר היום כאמור אנחנו גובים, בשיעור של 13%

יונתן מישרקי: כמה זה בכסף?     

איתי כהן: זה משתנה כמובן לפי סוג האגרה

איתי כהן:  במקרה הכי נמוך על אגרה של פקח וטרינרי במשרה מלאה מדובר בתוספת של 3,000 שקלים

איתי כהן:  אני מייד אחדד את הנקודה הזו כי האגרות שלנו הן אגרות שמתייחסות לפיקוח במשרה מלאה

איתי כהן:  היקף הפיקוח בפועל נקבע על ידי הרגולטורים במשרד הבריאות ובמשרד החקלאות

איתי כהן:  50% מהמפעלים שאנחנו מפקחים בהם מקבלים פיקוח בהיקף של 10% או פחות, זאת אומרת שלכל המפעלים האלה, השינוי שהם יראו באגרה שלהם, סדר גודל של מאות שקלים בודדים, אם בכלל

איתי כהן:  יותר מזה, אם אנחנו מסתכלים על היקף התפוקה של מפעלים כפונקציה של היקף הפיקוח שהם מקבלים, אז אנחנו רואים שמפעל שמקבל 10% מפיק סדר גודל של 10,000 קילוגרם תוצרת בחודש

איתי כהן:  מבחינתם העלות לכל קילוגרם, התוספתית היא סדר גודל של כמה אגורות מהתוספת הזו ולא מדובר באיזושהי הכבדה מאוד משמעותית ביחס לכלל מכלול העלויות שיש למפעל בסדר גודל כזה

איתי כהן:  מובן שככל שהמפעל גדול יותר, הוא נדרש לצוות פיקוח גדול יותר והוא משלם אגרה בהיקף גבוה יותר וגם התוספת תהיה גבוהה יותר

יונתן מישרקי: ההעלאה הזו שאתם מבקשים מאיתנו לאשר היום היא בעצם נותנת מענה לאותו עדכון שלא עודכן במשך אותן שנים מהפעם האחרונה, או תוספת נוספת מעבר לזה?     

איתי כהן: יש פה בעצם שני חלקים

איתי כהן:  חלק אחד הוא תיקון קבוע של בסיס האגרה של התאגיד כדי להביא למצב של איזון תקציבי, ככה שאנחנו נסיים את השנה בלי רווח ובלי הפסד

איתי כהן:  התאגיד הוא ללא מטרות רווח

איתי כהן:  אנחנו לא מחלקים דיבידנדים למדינת ישראל, לא לאף אחד אחר

איתי כהן:  אנחנו רוצים להגיע לתקציב מאוזן בסוף שנה, והעלאה הבסיסית של 13% נועדה לשם כך

איתי כהן:  מעבר לזה מבוקשת פה הוראת שעה לפרק זמן של חמש שנים בעצם כדי להשיב את הגירעון שנוצר לתאגיד בתקופה שבה נבצר מעדכון האגרות

איתי כהן:  כמו שאמרתי, האגרות האלה נקבעו לפני למעלה מעשר שנים

איתי כהן:  מיום שהתאגיד התחיל לפעול היקף העלויות שלו באופן טבעי הולך ועולה

איתי כהן:  הסכמי שכר, יש בהם זחילת שכר אוטומטית וככה כל שנה היקף הרווח של התאגיד הלך ונשחק

איתי כהן:  ב-2020 היינו ברווח, ב-2021 מאוזנים, ב-2022 בגירעון של 5 מיליון שקלים

איתי כהן:  את 2023 אנחנו נסיים עם גירעון של כמעט 12 מיליון שקלים וזה אומדן

יונתן מישרקי: למה זה צריך ליפול על האזרח? אני אומר לך בכנות, זה מה שמטריד אותי כשאמרתי שאני לא כל כך שמח לקבל את התקנות האלה לידיי

יונתן מישרקי:  אני מנסה להבין למה זה צריך ליפול על האזרח

איתי כהן: החוק בעצם קובע שהתאגיד פועל כמשק כספים סגור

איתי כהן:  כל תקציב הפיקוח הווטרינרי ממומן אך ורק מהאגרות ומהתשלומים שהוא גובה מהמפעלים

איתי כהן:  מבחינת התאגיד עצמו, לנו כישות אין לנו באמת העדפה מה יהיה מקור הכסף, בשים לב שגם כשזה מגיע ממשרד האוצר זה נופל על האזרח בדרך של מיסים ישירים או עקיפים או בדרך הזו שזה מגיע ישירות מבעלי המפעלים ונשמר כעלות של אותו המשק שמייצר את העלות

יונתן מישרקי: אוקיי

יונתן מישרקי:  נאמר לי שנאמרו כאן בישיבות הקודמות עוד בטרם מוניתי לתפקיד יושב-ראש הוועדה, שיש איזושהי תוכנית התייעלות שהתאגיד ביקש לקחת אותה לעצמו

יונתן מישרקי:  אני מדבר בשם התאחדות התעשיינים שגם נמצאים פה איתנו

יונתן מישרקי:  מה הסטטוס של זה? אתם מכירים את זה?      

איתי כהן: אני חושב שיש פה איזשהו בלבול במונחים בחלק של התאגיד מול החלק של הרגולטורים

איתי כהן:  התאגיד מעסיק פיקוח וטרינרי בהיקף המינימלי שהוא יכול להעסיק כדי לספק פיקוח וטרינרי בהיקף שהוא נדרש

איתי כהן:  אנחנו מספקים שירות חיוני

איתי כהן:  חייבים להעסיק פיקוח כדי שהמפעלים יוכלו לפעול ושאספקת המזון תהיה בטוחה

איתי כהן:  היקף הפיקוח הווטרינרי שנדרש, שלדעתי זו אותה תוכנית התייעלות שמדובר עליה, התאגיד עצמו לא קובע את ההיקף הזה

איתי כהן:  מי שקובע זה משרד הבריאות ומשרד החקלאות

איתי כהן:  הם קובעים כמה פיקוח וטרינרי נדרש לכל סוג של מפעל בהתאם למאפיינים שלו

איתי כהן:  אנחנו מעסיקים בהתאם

איתי כהן:  ככל שיהיה שינוי בהיקף הפיקוח הנדרש, התאגיד יערוך שינויים בהיקף ההעסקה שלו בהתאם

יונתן מישרקי: אוקיי

יונתן מישרקי:  אנחנו נשמע עוד מעט תשובות

יונתן מישרקי:       אדוני, סגן השר, בבקשה

משה אבוטבול: צוהריים טובים, ראשית יישר כוח ליושב-ראש הוועדה, יוני מישרקי חבר הכנסת, שבאמת נכנס לעובי הקורה

משה אבוטבול:  אפשר להעביר החלטות ואפשר להיכנס לעובי הקורה ולראות את הדברים ולמצוא גם את הדרך המאזנת

משה אבוטבול:  בלי ספק שגוף שלא מתנהל בצורה נכונה וטובה, עם הזמן, לא רואים את זה בהתחלה, הולך וצובר גירעונות, הולך וצובר קשיים שאחרי זה מאוד יהיה קשה לתקן אותם

משה אבוטבול:  אנחנו יודעים שהגוף הזה נמצא בקשיים וזה לא שנה ראשונה

משה אבוטבול:  איך פותרים את הקשיים? ישנן מספר רעיונות, מספר דברים כדי לעשות את זה

משה אבוטבול:  או שהאוצר כמו תמיד מכניס את היד לתוך הכיס ואומר, שמע, הגוף הזה חשוב לי מאוד, אז אני לוקח את הדברים, וכמובן יש לנו את האגרות בתווך שבעצם אמורים להשלים

משה אבוטבול:       אף אחד לא מצפה שיהיה מצב כזה שבגלל זה לא יהיה פיקוח, כי בלי פיקוח זה הסכנה הכי גדולה לנושא הזה

משה אבוטבול:  יש לנו פה עניין שחלילה זה יכול להגיע לזיהומים, למחלות, לכן באמת האינטרס של כולנו זה כמה שיותר למצוא את המאחד ולתת אפשרות שהגוף הזה יתקיים

משה אבוטבול:  צריך לעשות רה-ארגון, צריך לעשות פתרונות כאלה ואחרים כדי שלא בעוד שלוש, ארבע, חמש שנים לחזור לאותה נקודה, שמע, אנחנו בגירעון מצטבר, שזה דבר הכי חמור והכי גרוע, לכן אני באמת פונה פה גם ליושב-ראש הוועדה

משה אבוטבול:  אני מבין את הקושי שבדבר

משה אבוטבול:  זה לא פשוט לאשר את זה כשבעצם לא נעשית שום תוכנית אופרטיבית בנושא הזה

משה אבוטבול:  אני אומר את זה גם כסגן שר החקלאות, שאני והשר והמנכ"ל ניתן את דעתנו שבמשמורת שלנו, בזמן שלנו זה כדי ליצוק תוכן לתאגיד הזה, מצד אחד

משה אבוטבול:  מצד שני להביא אותו שהוא יהיה באמת משק סגור תרתי משמע ולא כל פעם נצטרך לקבל איזונים כאלה ואחרים או להעלות את המחירים שיכולים להיות מושתים על האזרח

משה אבוטבול:       אנחנו כמובן באמת נאבקים ביוקר המחיה, אבל בסוף זה מגיע אליו, כי אם אתה מעלה פה את הפיקוח, אז זה מגיע גם אליו

משה אבוטבול:  אחרי זה דרך אותם מפעלים, דרך אותם דברים

משה אבוטבול:  אף אחד לא סופג את זה, זה רק אותו אזרח, לכן באמת חשוב לי למרות שכל ההחלטות שיתקבלו פה, ודאי שיתקבלו פה החלטות שיובילו את זה הלאה

משה אבוטבול:  אני מתנה את זה בצורה כזאת שאנחנו לא ממשיכים לצעוד עם אותה דרך

משה אבוטבול:  מאוד חשוב לי שגם האנשים שלנו במשרד החקלאות כולל גם הייעוץ המשפטי, כולל כל מי שנמצא פה מצידנו שיבין שאנחנו לא רוצים לחזור להיות באותם מקומות שהתאגיד נמצא, אלא פשוט להבריא אותו, להביא אותו למצב שהוא יהפוך להיות רווחי, רנטבילי

משה אבוטבול:  אני לא אומר שהוא יתחיל לחלק תשואות לכל מיני אנשים אבל שלא נצטרך להגיע לפה

משה אבוטבול:  נבוא לפה לתקנות טכניות מקצועיות ולא כל פעם לדבר על נושא של העלאת מחירים

משה אבוטבול:       היושב-ראש סוברני לקבל כל החלטה בנושא הזה

משה אבוטבול:  הוא שמע גם את הצדדים שלנו

משה אבוטבול:  אני מבין שזה לא דיון ראשון שנעשה פה

משה אבוטבול:  אני מצפה שגם האוצר שבאמת יודע בדיוק את החשיבות של הנושא הזה, שגם הם יהיו שותפים להצלחה והבראה או על ידי מחיקת גירעון כזה ואחר, ולתת טאבולה ראסה לכל המהלך להתחיל לראות כל דרך כדי שבעזרת השם פה נגיע אך ורק לסוגיות מקצועיות ולא לעמוד כעניים בפתח, כי אני לא חושב שזה מכבד לא משרד הבריאות ולא את משרד החקלאות

משה אבוטבול:  יש לנו כמה השקות משותפות עם המשרד הזה ואני לא רוצה שיעשו לנו טובות

משה אבוטבול:  אנחנו רוצים לפעול בצורה מקצועית, באמות מידה כלכליים כדי שבאמת החי יהיה נושא את עצמו תרתי משמע

משה אבוטבול:  מדובר פה בבעלי חיים

משה אבוטבול:  שהחי יהיה נושא את עצמו ולא יצטרך כל פעם להנשמה מלאכותית כזו או אחרת

משה אבוטבול:  אלה הדברים שלי

יונתן מישרקי: תודה רבה לאדוני

יונתן מישרקי:  עוד לא הגענו להסכמה מלאה לגבי כל מה שמונח לפניי אבל ככל וכן, המשרד חייב יהיה לקחת על עצמו גם אם זה בתוכנית התייעלות, גם אם זה בתוכנית אחרת התארגנות מחדש

יונתן מישרקי:  המשרדים יהיו צריכים לעשות את העבודה הזו

יונתן מישרקי:  בהקשר הזה אני מבקש לחזור בחזרה לאפרת לשאול האם באמת נעשתה במשרד איזושהי עבודה לגבי הנושא של התייעלות התאגיד במספר המפקחים, מספר הרופאים הווטרינרים וכו' כפי שהוצהר פה בעבר

אפרת ורד: קודם כל לגבי הפעילות של התאגיד עצמו כל הזמן מתבצעת עבודה בתאגיד לגבי התייעלות

אפרת ורד:  אנחנו צריכים לזכור שהתאגיד הוא תאגיד חדש ואני כמובן מקבלת את הדברים שאמר כבוד סגן שר החקלאות

אפרת ורד:  חשוב לי להזכיר, גם אמרנו בזמנו בתיקון לחוק שהתאגיד בהתאם להוראות המחוקק קלט את העובדים בתנאי השכר והיקפי המשרות שהיו להם עוד קודם להקמת התאגיד

אפרת ורד:  בשל חלוף השנים, בשל שינויים שהיו בשטח נדרשנו להתאמות גם בשיעור האגרה הבסיסי

אפרת ורד:       לגבי העבודה שהמשרד עושה, גם המשרד בוחן אפשרויות לצמצום בהיקפי הפיקוח

אפרת ורד:  מה שחשוב להדגיש גם בנקודה הזו, שאנחנו כמובן נעשה את העבודה מצידנו, אבל התקנות כפי שהן הן התקנות הרלוונטיות גם לצמצום בהיקפי הפיקוח כיוון שמבחינת האגרה, האגרה היא נגזרת פר עובד

יונתן מישרקי: אם אנחנו נגיע למסקנה שיש צורך לצמצם את מספר המפקחים או הרופאים או לא משנה מה, אז בהתאם לזה גם יירד המחיר שישלם המפעל

אפרת ורד: נכון, בשורה התחתונה ואנחנו בהחלט עושים עבודה בעניין הזה

יונתן מישרקי: למה לא הבאתם את התקנות יחד עם עבודה של המשרדים?     

אפרת ורד: המשרד פועל להתקנה של תקנות כוללות מודרניות בכל התחומים שבאחריות השירותים הווטרינריים בתחומי המפעלים

אפרת ורד:  אנחנו מדברים גם על בתי שחיטה על עופות, גם בתי מטבחיים ועוד

אפרת ורד:  זה תקנות מאוד גדולות, מאוד מורכבות

אפרת ורד:  יש לנו טיוטה מסוימת, כבר עכשיו נמצאים מעל 100 תקנות

אפרת ורד:  גם מבחינת עבודת הניסוח וגם מבחינת העבודה המקצועית היא עבודה מאוד מורכבת

אפרת ורד:  כמו שנאמר פה קודם ובצדק, גם כשאנחנו מקטינים את היקפי הפיקוח הדבר צריך להיעשות בשום שכל כדי לא לפגוע בבריאות הציבור ולכן העבודה היא מאוד מדויקת

יונתן מישרקי: אני מבין שחלק מהתוכנית שלכם הכללית היא גם מתייחסת לתאגידים

אפרת ורד: נכון

אפרת ורד:  חשוב לי להדגיש בהקשר הזה, שאלת למה לא מגיע קודם, אז גם בגלל מה שאמרתי

אפרת ורד:  צריכים לזכור שמבחינת מקור הסמכות שלנו הוא מקור סמכות אחר, הוא מכוח הפקודה ולכן התקנות האלה הן תקנות שיגיעו בחלקן אל ועדת הכלכלה לפי פקודת מחלות בעלי חיים

יונתן מישרקי: בסדר, תודה רבה

יונתן מישרקי:      משרד האוצר, גל ברנס, אני חושב בתפיסת העולם שלי יש תאגיד שנקלע לקשיים מהסיבות שעומדות בפניו

יונתן מישרקי:  הגענו למצב שכרגע זה מה שמונח בפנינו

יונתן מישרקי:  יש לו גירעון, צריך לכסות אותו ועכשיו יש לנו שתי ברירות, להטיל אותו על האזרח או לקחת כסף מקופת המדינה

גל ברנס: שזה האזרח

יונתן מישרקי: אני מסכים איתך

יונתן מישרקי:  קודם כל מדובר פה בסכומים קטנים

יונתן מישרקי:  לקחת מקופת המדינה כשאתה יודע שיש לך תקציב כללי שאתה יודע איך אתה בוחן אותו במקרו, אז אתה יודע להסתדר גם עם כזה סכום בלי לפגוע באזרח בסופו של דבר בעליית מיסים

יונתן מישרקי:  זה אנחנו גם מבינים

יונתן מישרקי:  אני רק רוצה להבין למה בתפיסת העולם שלכם אתם לא רואים לנכון לבוא ולהגיד, יש פה גירעון, בוא נשנה בהוראת שעה

יונתן מישרקי:  אני מניח הצעת חוק כזו שלי פרטית

יונתן מישרקי:  אני אחרי שיחה אתמול עם סגן השר ושר החקלאות וגם עם שר הבריאות הבוקר

יונתן מישרקי:  מה עמדת האוצר בהקשר הזה? למה לא לכסות את הגירעון שצריך לכסות ולתת לגוף להבריא?     

גל ברנס: אני אתייחס גם לרקע וגם לעמדתנו

גל ברנס:  בעצם התאגיד בגירעון בגלל טעות טכנית

גל ברנס:  חוקקו את החוק, הגדירו אגרות ולא קבעו לו מע"מ בהצמדה

גל ברנס:  עם מע"מ בהצמדה התאגיד הוא בסדר, הוא יעיל, הוא טוב

גל ברנס:  למשרד האוצר אין טענות כלפיו

גל ברנס:  בעצם הוא מעסיק בצורה די יעילה

גל ברנס:  רוב הוצאותיו המוחלטות זה הוצאות שכר

גל ברנס:  אין שום איפה לחסוך יותר מידי

גל ברנס:       ברגע שתיקנו בחוק ההסדרים האחרון, תיקנו את המנגנון של המע"מ והצמדה ועכשיו רק קובעים את הדיפרנציאליות שלהם לאיך ההתפלגות בין צורות ההעסקה השונות, כשהסברנו פה לוועדה, נראה לי שזה היה בחודש יולי-אוגוסט אחרי ההסדרים, שעליית האגרות היא ממש זניחה

גל ברנס:  הבאנו חישובים, זה היה באזור האגורה לקילו

גל ברנס:  זה היה המשמעות לצרכן בסוף

גל ברנס:  זה היה השלכה מאוד לא דרמטית אל מול הנזק שבלפתוח את כל נושא המשק הסגור של התאגיד, שאנחנו חושבים שלזה יכול להיות השלכות ארוכות טווח לא טובות

גל ברנס:  הסיפור הזה שבסוף אנחנו מדברים על אגורה לקילו שזה היקף מאוד לא משמעותי, הצלחנו לשכנע את הוועדה והוועדה באמת הצביעה בעד החוק

גל ברנס:  כרגע עד כמה שאני מבין התקנות שמובאות פה מייצרות דיפרנציאליות לאותה אגרה שהוועדה כבר אישרה

גל ברנס:  אנחנו כמשרד האוצר כן נתנו הלוואת גישור

יונתן מישרקי: ההלוואה הזו עולה כסף

יונתן מישרקי:  אם אני היום לא מאשר את התקנות והם צריכים להמשיך לחיות על ההלוואות שלכם, אנחנו מכניסים אותם לעוד בור

גל ברנס: אנחנו יודעים לתת הלוואות שאפשר להחזיר כי זה חוק של תאגיד משק סגור

גל ברנס:  אנחנו הנחנו שהתקנות יאושרו היום

גל ברנס:  אם הן לא יאושרו יהיה לנו קשה להמשיך לתת הלוואות בעתיד לתאגיד, וכמו שנאמר פה, אף אחד לא רוצה שהוא ייסגר

גל ברנס:  אנחנו בעצם אישרנו כרגע תזרימית הלוואת תאגיד שאנחנו מניחים שהוא יוכל להחזיר

משה אבוטבול: מה הסכום שאישרתם?     

גל ברנס: עד מסגרת של 20 מיליון שקל, ש-6 מיליון שקל - - -      

משה אבוטבול: לכיסוי הגירעונות

גל ברנס: לתזרים

גל ברנס:  התאגיד צריך להתנהל תזרימית

גל ברנס:  אנחנו אישרנו הלוואה תזרימית מתוך הנחה שעם מבנה האגרות החדש הוא יוכל להחזיר את ההלוואה בתוך חמש שנים, אם אני זוכר נכון

גל ברנס:  גם אוצר המדינה זה כיס הצרכן וגם התשלום בסופר זה כיס הצרכן

גל ברנס:  בסופר זה קצת יותר מדויק כי זה לפחות הצרכנים שקונים את המוצרים האלה, והפעם השנייה זה השפעה מאוד זניחה ברמת העלות לצרכן

גל ברנס:  גם אנחנו חוששים מבחינת יוקר המחיה

גל ברנס:  רוב הצעדים שאנחנו באים לפה בדרך כלל זה כדי להפחית את יוקר המחיה

יונתן מישרקי: זה הנושא שמטריד אותי

גל ברנס: הצגנו לוועדה במייל רשמי לפני מספר חודשים

גל ברנס:  אני מניח שהוא מוצג בפני חברי הכנסת

גל ברנס:  ההשפעה היא באמת מאוד זניחה

משה אבוטבול: אין לך סוג באוצר של איזה מן הלוואה שהופכת עם הזמן להיות מענק?      

גל ברנס: אין לנו סמכות חוקית כמו שאמר יו"ר הוועדה

גל ברנס:  אנחנו גם חושבים שזה לא נכון באופן מהותי כי הארגון הזה באמת צריך להתנהל כמשק סגור

משה אבוטבול: לפי הדברים שלך אם אני מבין נכונה, אם ההלוואה הזאת היתה מן סוג כזה שנשאר אצלם, אז כאילו לפי התחשיבים שלכם בעצם הם היו הופכים להיות כל פעם עם יתרת זכות ואז את זה אנחנו גם רוצים למנוע כי אנחנו מחפשים זכות בתוך זה?      

גל ברנס: אנחנו מדברים במספרים מאוד זניחים

גל ברנס:  אם עכשיו הייתי מחליף את הגירעון הזה בתקציב, אז הייתי חוסך עוד שברירי אגורות

משה אבוטבול: אז איך אתה מצפה שאותן שברירי אגורות הללו יכסו את אותם 20 מיליון שאתה נותן?      

גל ברנס: כי בסוף יש פה פער בין הצרכן בסופר שקונה קילו עוף לבין המקרו כלכלה של מדינת ישראל שמייצרת הרבה עוף

גל ברנס:  הדלתא הזאת מייצרת את היכולת של התאגיד לגבות כסף - - -     

משה אבוטבול: אבל זה ייקח כמה שנים

גל ברנס: אנחנו שמנו את ההלוואה כי אנחנו לא רוצים שהתאגיד יפשוט רגל

גל ברנס:  התהליכים בכנסת באמת התעכבו

גל ברנס:  שמנו את ההלוואה מתוך הבנה, בתקווה שיוגשו האגרות

גל ברנס:  אנחנו מקווים שהוועדה תאשר אותן

גל ברנס:  סיפקנו את כל הנתונים שהוועדה בעבר ביקשה

משה אבוטבול: זה יהיה ממש לפי מה שאתה אומר, מותאם - - -     

יונתן מישרקי: התאגיד לא מרוויח

משה אבוטבול: להרוויח אף אחד לא רוצה

גל ברנס: זה משק סגור

גל ברנס:  אי אפשר להרוויח

משה אבוטבול: עם השנים ההלוואה תושב ועדיין הם יישארו מאוזנים מול כל הצרכים שלהם וכל הדברים

משה אבוטבול:  האגרות האלה עושות סדר גם מצד אחד השבת אותה הלוואה, וגם מצד שני לא יוצרת להם גירעון מתמשך

גל ברנס: המטרה בסוף הייתה אותו תיקון כמו שאמר קודם גם אתה וגם יו"ר הוועדה

גל ברנס:  אנחנו לא רוצים תאגיד בגירעון מתמשך

גל ברנס:  לא היינו מביאים תקנות שיכניסו את התאגיד לגירעון מתמשך, שנבוא כל שנה לכנסת ונבקש לתקן

גל ברנס:  להבנתנו כל עוד לא ישתנה משהו מאוד מהותי, אנחנו לא נצטרך להגיע יותר לעולם עם תיקון אגרות בגלל שיש לנו את אותן הצמדות שהוסדרו פה בחקיקה

גל ברנס:  זה פעם אחת שאנחנו מתקנים את האגרות בגלל הטעות הטכנית שנעשתה בעת החקיקה, ולהבנתנו לא אמור להיות הגעה בעתיד לתיקון אגרות אלא אם ישתנה משהו מהותי בשיטת העבודה של התאגיד

גל ברנס:  אם התאגיד ימשיך באופן שהוא פועל היום, אנחנו לא רואים צורך לבוא בעתיד ולשנות את האגרות

גל ברנס:  אם נגלה שהתאגיד מרוויח כסף, אז אנחנו כמשרד האוצר נמליץ להפחית את האגרות

יונתן מישרקי: שאלה אחרונה ברשותך

יונתן מישרקי:  האוצר נתן תקציב להקמת התאגיד באיזשהו שלב?     

גל ברנס: כן

גל ברנס:  הסיבה שהתאגיד עד היום לא פשט רגל זה כי נשאר כרית ביטחון מאותו תקציב ראשוני שבחוק - - -      

יונתן מישרקי: אתה לא יכול על זה להלביש - - -      

גל ברנס: המחוקק כבר הסמיך אותנו אז לתת תקציב, 15 מיליון שקל אם אני זוכר נכון

גל ברנס:  כל הכרית שנשארה לתאגיד כדי שהוא לא יפשוט רגל, נשארה משם ועכשיו ברגע שגם זה נגמר, נתנו את ההלוואה

גל ברנס:  אני אומר, זה הצרכן וזה הצרכן

גל ברנס:  באמת אין פה הבדל

יונתן מישרקי: בסדר, אבל יש הבדל אם אתה מסתכל ברמה של מקרו כלכלה כמו שאתה אומר, ברמת מדינה כשאתה מתייחס פה על 12, 18 מיליון שקלים, לא משנה כמה, לבין האגורות האלה שאנחנו בסוף משלמים בקילו

יונתן מישרקי:  כשאתה מכפיל את זה במסעדות, בבתי מלון, בבתי חולים, בסוף על מי זה נופל? בסוף זה ייפול על האזרח

גל ברנס: בגלל זה היה חשוב לנו לוודא שאנחנו באמת לא מדברים בהיקפים שהם משמעותיים

גל ברנס:  עשינו את העבודה, שלחנו אותה לוועדה

גל ברנס:  אפשר לשלוח עוד פעם אם אין לכם את זה

גל ברנס:  זה באמת סכום מאוד קטן

גל ברנס:  אני חושב שזה מה ששכנע את הוועדה בדיון בחוק, כי הדיון הזה באמת עלה וחזרנו עם נתונים

גל ברנס:  גם אז הוועדה בהתחלה לא השתכנעה

גל ברנס:  ברגע שחזרנו עם הנתונים היה יותר קל לשכנע

יונתן מישרקי: טוב

משה אבוטבול: אני שואל שוב, אני רוצה להבין שהיושב-ראש הבין מה שאני הבנתי

משה אבוטבול:  שני אירועים מביאים את זה למצב שאנחנו לא נצטרך לחזור לפה, ראשית זה הנקודה שבעבר הלכו ואישרו שכל הדברים הם מוצמדים, כך שלא תהיה לנו בעיה של פערים כאלה ואחרים

משה אבוטבול:  דבר שני, אותה הלוואה הזאת שהיא תינתן, היא תתפרס למהלך של כחמש שנים והיא לא תפגע בניהול השוטף של אותו תאגיד, וזה לא יגרום להם פתאום להקפיץ מחירים בגלל שהם צריכים לשלם את ההלוואה

משה אבוטבול:  נעשה פה תחשיב, תוכנית עבודה, תוכנית כלכלית שזה לא יצור מצב כזה שעוד פעם נבוא לפה כעניים בפתח

יונתן מישרקי: אני חושב שהבנת נכון, אדוני

משה אבוטבול: זה מה שרציתי לוודא

גל ברנס: אני אגיד יותר מזה

גל ברנס:  גם נעשה שיח שפחות קשור אלינו, עם הרגולטורים כמו שנאמר פה בהתחלה, במטרה לצמצם ולייעל את היקפי הפיקוח, וזה אוטומטית גם יתאזן אל מול העלאת האגרות

יונתן מישרקי: יתאזן או שיישארו עם עודף

גל ברנס: אם יישארו עם עודף, אני מבטיח לפרוטוקול, אנחנו כמשרד האוצר נמליץ להפחית את האגרות של התאגיד

יונתן מישרקי: אני אומר לך שגם אם לא תבוא אנחנו נעקוב אחרי זה

גל ברנס: אני אומר רק ברמת יוקר המחיה, ברגע שיסתיים התהליך המקצועי עם עופר ממשרד הבריאות ועם משרד החקלאות, וככל וניתן יהיה באמת לצמצם את ההיקפים, אז כמובן זה יתקזז מול אותו תשלום - - -     

יונתן מישרקי: תודה רבה לך, גל, אתה משוחרר לעבודתך

יונתן מישרקי:       משרד הבריאות, ד"ר עופר גולדשטיין, בבקשה

אהרן גולדשטיין: שלום לכולם, מספר דברים

אהרן גולדשטיין:  דבר ראשון, אנחנו כמובן תומכים בהישרדות של התאגיד

אהרן גולדשטיין:  התאגיד מהווה עבורנו את הפלטפורמה לפיקוח וטרינרי

אהרן גולדשטיין:  הפיקוח הווטרינרי, לשם השוואה מול הרגולטור השני אנחנו במצב פחות בתוך הקומפלקס הזה, בתוך ההוואי כי אנחנו בפיקוח יותר מינוריים, בוא נגיד ככה

אהרן גולדשטיין:  אנחנו עוסקים במפעליים יצרניים של מוצרים מעובדים, פסטרמות למשל עם קבב, עם כל התוספים

אהרן גולדשטיין:  יש לנו את מפעלי הייצוא שלנו

אהרן גולדשטיין:  גם בפנים נמצאים מוצרים מעובדים, חדרי הקירור, המרלוגים הגדולים, ההפצות של מוצרים

אהרן גולדשטיין:  זה הנישה

יונתן מישרקי: אתה לא מתעסק בבשר חי

אהרן גולדשטיין: החקלאות עוסק בשחיטה והפירוק הגולמי, שגם שם יש לנו דברים משותפים

אהרן גולדשטיין:  יש לנו מפעלים שהם גם וגם

אהרן גולדשטיין:  לפי היקף הייצור, אם זה גולמי עולה על המעובד, אז זה בפיקוח של משרד החקלאות, ואם זה הפוך אז זה אצלנו

אהרן גולדשטיין:        קצת הפריע לי פה שדיברנו על התייעלות והזכרנו באותה נשימה גם את אחוזי הפיקוח

אהרן גולדשטיין:  ההתייעלות של התאגיד כתאגיד זה התייעלות אחת, זה התייעלות כלכלית

יונתן מישרקי: לזה הייתה הכוונה

אהרן גולדשטיין: זה כוונה אחת ויש גם את הטקט השני ששמעתי בצורה אגבית או שזה האירוע המרכזי לפי דעתי, זה אחוזי הפיקוח ומי שקובע אותו ובהתאם למה, וזה נמצא אצל כל אחד במשרד שלו

אהרן גולדשטיין:  אנחנו כמובן תומכים בהתייעלות של הפיקוח שלנו וכבר הפצנו טיוטה שמדברת על חישוב חדש של היקפי הפיקוח

אהרן גולדשטיין:  הצגנו אותה להערות

יונתן מישרקי: שאמורה לצמצם את העלויות, כן?     

אהרן גולדשטיין: שאמורה לחשב מחדש

אהרן גולדשטיין:  היא יותר מחודדת, היא יותר עדכנית

אהרן גולדשטיין:  היא מדברת על מגוון המפעלים ועל חדרי הקירור

אהרן גולדשטיין:  במקומות מסוימים אנחנו חושבים שתהיה התייעלות בנושא של הפחתה של היקפי הפיקוח

אהרן גולדשטיין:  זה הסיי שלנו פה

אהרן גולדשטיין:  אנחנו כמובן בעד להוריד את יוקר המחיה, אבל מנגד יש לנו אחריות על בריאות הציבור

יונתן מישרקי: אנחנו לא מזלזלים בזה גם פה

יונתן מישרקי:  בסדר גמור

יונתן מישרקי:  תודה רבה

יונתן מישרקי:       אני חוזר אליך, רואה חשבון איתי כהן מהתאגיד

יונתן מישרקי:  אני רוצה שנחדד בהקשר הזה של ההתייעלות

יונתן מישרקי:  לצורך העניין היום יש לך עובדים אולי מבוגרים או שיש להם ותק כלשהו שדורש ממך לשלם תשלומים X

יונתן מישרקי:  מחר או בעוד שנתיים תקלוט עובדים צעירים שאין להם ותק והשכר שלהם יהיה פחות או שהתייעלת והורדת חצי תקן או אחוזי משרה וכו'

יונתן מישרקי:  אני רוצה כוועדה לדעת בסוף שנה או בסוף כל תקופה מסוימת שאנחנו נחליט שהתקנות עדיין רלוונטיות

יונתן מישרקי:  אולי פתאום אנחנו נגלה שהתאגיד יודע באמת לחיות

איתי כהן: לאדוני יש מנגנון קיים בחוק הרופאים הווטרינרים, לפיו פעם בשלוש שנים התאגיד צריך לבחון את האגרות שלו ולהראות את ההתאמה שלהן לתקציבו, ואם יש לו גירעון מצטבר או עודפים מצטברים, ולהמליץ על שינויים באגרות בהתאם

איתי כהן:  אנחנו בהחלט עושים את זה

קריאה: זה חל גם על האגרות מכוח חוק המזון, המנגנון הזה

אפרת ורד: כן, זה כל האגרות של התאגיד

איתי כהן: כל האגרות

יונתן מישרקי: אחת לשלוש שנים?     

איתי כהן: אחת לשלוש שנים אנחנו נבצע את הבדיקה הזאת

יונתן מישרקי: אני רוצה פעם בשנה שהוועדה תעקוב פה ושיהיה לה את המידע לפניה כדי להבין מה באמת אנחנו יכולים לעשות

משה אבוטבול: אדוני היושב-ראש, למרות שאני סגן שר החקלאות אני רוצה לדעת שאני מבין טוב שאנחנו הולכים למזרח תיכון חדש או הולכים לדרך חדשה, שגם אם יהיו שינויים כאלה מתבקשים שצריכים להוסיף תקנים או דברים מהסוג הזה, אז זה בא על צמצום דברים אחרים, כלומר אנחנו לא פותחים עכשיו את זה למצב כזה שאחרי זה אנחנו נצטרך לחזור לכאן

משה אבוטבול:  הכול בתוך המשק הסגור הזה

משה אבוטבול:  הכול זה במשוואה של אורך ורוחב אם אני מבין את זה נכון, כי בסופו של דבר המדינה גדלה, הצרכים גדלים אבל גם מצד שני האגרות יגדלו בהתאם כי יהיו יותר כמויות

משה אבוטבול:  אחד קשור בשני

משה אבוטבול:  האם אני מבין נכון, חברים?      

חגית איגרמן: אדוני, התקנות מדברות על אגרה פר פקח, פר רופא

יונתן מישרקי: אני מתנצל, תציגי רק את שמך לפרוטוקול

חגית איגרמן: עו"ד חגית איגרמן, משרד החקלאות

חגית איגרמן:  אם המדינה גדלה יש מפעלים נוספים, אבל התאגיד צריך להעסיק עוד רופאים, עוד פקחים בשביל המפעלים האלה

חגית איגרמן:  זה לא עניין של התייעלות כי האגרות הן פר עובד

חגית איגרמן:  אם הוא מצטמצם הוא גובה פחות אגרות ויש לו פחות עובדים

חגית איגרמן:  לא צריך לשנות את התקנות בשביל זה כי התקנות הן פר עובד

משה אבוטבול: בדיוק, זה מה שאני רוצה להבין, שאנחנו לא מרחיבים פה את היריעה

משה אבוטבול:  בעצם הוא מביא איתו את הסל של השכר מאותם דברים שהוא פועל בעצמו

משה אבוטבול:  אנחנו לא מפתחים פה מנגנון של הוצאות חדש

חגית איגרמן: בדיוק

חגית איגרמן:  כל שינוי בכמות גורמי הפיקוח בעצם כבר עובד על אותו מנגנון

משה אבוטבול: לכן את זה צריך לשים גם אם עושים רה-ארגון או תוכנית חדשה, שתמיד יהיה את המונחים האלה, אורך מול רוחב שלא חלילה נצטרך להגיע לפה עוד פעם לנקוש בדלת

משה אבוטבול:  זה לא נעים לאף אחד

יונתן מישרקי: חברת הכנסת טטיאנה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה אדוני היושב-ראש

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  יש לי שאלה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  באיזה שנה הוקם התאגיד?      

חגית איגרמן: החוק תוקן ב-2015

חגית איגרמן:  התאגיד בפועל הוקם והתחיל לעבוד במרץ 2020

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כמה פקחים או רופאים הועסקו מהתחלה ומה היה השינוי בהיקף כוח האדם עד שנת 2023?     

איתי כהן: אין לי פה את המספרים המדויקים

איתי כהן:  סדר גודל של 200 ומשהו עובדים

עידן רול: 290 היו בהתחלה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 290 בפתיחה או עכשיו?     

איתי כהן: משהו כזה, שהגיעו ממעסיקים קודמים

איתי כהן:  כשהתאגיד נפתח, כבר באותה עת הוא גייס רופאים ופקחים נוספים

איתי כהן:  היקף הפיקוח הוא בסדר גודל של 360 עובדים וללא תנודות מאוד חריפות בין השנים במספר הזה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כשהתאגיד הוקם הפכתם למעסיק של הפקחים שהועסקו קודם על ידי גופים אחרים

איתי כהן: כן

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה היה רשויות מקומיות?     

איתי כהן: והמועצה לענף הלול

טטיאנה (טניה) מזרסקי: והם כולם עברו אליכם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אתם הפכתם למעסיק בלעדי של מי שעושה פיקוח וטרינרי

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מהתחלה זה כבר היה בסביבות 300 פקחים ועכשיו הכמות לא גדלה או שגדלה לאחרונה? אם כן, אז באיזה קצב זה גדל?     

איתי כהן: זה לא 300, זה באזור ה-360

איתי כהן:  אותו סדר גודל מאז שהוקם התאגיד

איתי כהן:  היה שינוי אחד בקיץ שעבר שבו ראינו שיש מחסור בשיא הביקוש, בשיא הקיץ היה לנו מחסור בפקחים וטרינרים וברופאים וטרינרים במקומות שבהם נדרש פיקוח רציף, לכן שם הגדלנו את אחוז הרזרבה מ-10% ל-15%, אבל המפתח שלנו, של כל משרת פיקוח שנדרשת במפעל שבו צריך פיקוח רציף אנחנו מעסיקים 115% משרה

איתי כהן:  אם זה מפעל שבו לא נדרש פיקוח רציף אז אנחנו מעסיקים 110% וככה אנחנו יכולים בעצם את הפיקוח כאשר יש היעדרויות בגין מחלה, חופשה או כל סיבה אחרת

איתי כהן:  כל השינויים בהיקפי ההעסקה בתאגיד הם פועל יוצא של שינוי בהיקף הפיקוח שנדרש

איתי כהן:  מפעלים חדשים, מפעלים נסגרים, שינויים בהיקפי הפיקוח של מפעלים קיימים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה התקציב השנתי שלכם?      

איתי כהן: 175 מיליון שקלים הוא התקציב לשנת 2024

איתי כהן:  הוא כולל בתוכו גם 2

איתי כהן: 9 מיליון שקלים להשיב את הגירעון שנצבר

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה

עדה מימון: הוועדה עכשיו מאשרת העלאה מסוימת של האגרות וכן יש חשיבות מבחינת היושב-ראש לפקח ולראות איך המנגנון הזה עובד והאם באמת ההעלאה הייתה מוצדקת ואם יש צורך להפחית

עדה מימון:  כרגע אנחנו לא נכניס חובת דיווח בתקנות האלה

יונתן מישרקי: לא נכניס כי אי אפשר

עדה מימון: כי אי אפשר

עדה מימון:  ההסמכה היא לקבוע אגרות ולא לקבוע את חובת הדיווח

עדה מימון:  מה שכן, יש את סעיף 318(ב) לחוק המזון שממילא קובע חובת דיווח של שר הבריאות על היישום של הוראות פרק ח' שזה פרק הפיקוח הווטרינרי שגם קובע את האגרות, ועכשיו אנחנו נמצאים בפרק השני של הדיווח, שאחת לשנה יש דיווח לוועדה

עדה מימון:  הוועדה מבקשת שהדיווח הזה כמובן כמתבקש יכלול גם פירוט לעניין גביית האגרות, הסכומים ואז נוכל באמת לפקח

יונתן מישרקי: מצוין

יונתן מישרקי:  זה די מניח את דעתי

יונתן מישרקי:       אביב חצבני מהתאחדות התעשיינים, בבקשה

אביב חצבני: אדוני היושב-ראש, כמה דברים

אביב חצבני:  אחד, כמו שגם נאמר פה גם על ידי משרד הבריאות וגם על ידי משרד החקלאות, שני המשרדים עובדים על טיוטות של שינוי מודל הפיקוח הווטרינרי

אביב חצבני:  אנחנו מכירים את הטיוטות של שניהם

אביב חצבני:  אנחנו יושבים איתם

אביב חצבני:  כמו שגם אמרתי אתמול, היה את הדיונים גם במאי, גם ביולי, גם באוגוסט להעלות ב-13%

אביב חצבני:  זה חלק מהדברים שדנו בהם

אביב חצבני:  באמת יש טיוטות

אביב חצבני:  אני פשוט רוצה שאנחנו נסיים אותם בהקדם

אביב חצבני:  אנחנו רוצים להימנע מלהגיע לוועדה כל שלושה חודשים בעדכונים נוספים באגרות וכן הלאה, כי זה מייצר אצלנו חוסר ודאות

אביב חצבני:      התאגיד הוא חשוב

אביב חצבני:  פיקוח הוא חשוב

אביב חצבני:  בטיחות ואיכות המזון היא חשובה והאחריות היא קודם כל מוטלת עלינו

אביב חצבני:  גם חוק המזון קובע שהאחריות במזון היא על העוסקים במזון

אביב חצבני:  היצרנים שנמצאים אצלנו נמצאים אצל שני המשרדים

אביב חצבני:  משחטות נמצאות אצלנו מצד אחד ומפוקחות על ידי משרד החקלאות, ומפעלים לעיבוד בשר נמצאים אצלנו ומפוקחים כמובן על ידי משרד הבריאות, שירות המזון הארצי בהרחבה והיחידה לפיקוח - - -      

יונתן מישרקי: עובר פה חלק בגרון שזה מפוצל ושככה מתנהלת המדינה

יונתן מישרקי:  זה לא תקין

אביב חצבני: אדוני יושב-ראש הוועדה, בהרחבה, זה לא נושא הדיון היום אז לא פירטתי

אביב חצבני:  יש לא מעט נושאים שאנחנו נאלצים לעבוד בהם בנפרד מול משרד הבריאות, מול משרד החקלאות

אביב חצבני:  זה רלוונטי גם פה, זה רלוונטי ברפורמת הייבוא ואימוץ ההוראות האירופיות שכרגע יש מחלוקות ואנחנו עדיין לא יודעים מה לעשות עם זה בסוף שנה הבאה

אביב חצבני:  יש הרבה דברים על הפרק

אביב חצבני:  ספציפית בגלל שזה לא נושא הדיון, אז בגלל זה אני לא מפרט

אביב חצבני:  אני רוצה להיות מאוד ממוקד בנושא של האגרות

אביב חצבני:      הדבר שאותנו מעניין, אחד, כמו שאמרתי וזה נאמר פה גם לפרוטוקול, שאנחנו לא נחזור לפה פעם נוספת כדי שישנו את האגרות

אביב חצבני:  שתיים, יש פה את הנושא של לפי תפקידים

אביב חצבני:  תמיד החשש שלנו של מחר, שכשייקבע שינוי במודל היקף הפיקוח, שלא תיווצר איזושהי תקורה גבוהה לתאגיד שתצטרך להיות מושתת באופן אחר עכשיו על המפוקחים

אביב חצבני:  דיברו פה על יוקר מחיה

אביב חצבני:  אני מדבר גם על יוקר עשיית עסקים כי האגורות האלו פר קילו זה עשרות אלפי שקלים, מאות אלפי שקלים ולעיתים מיליונים, תלוי כמובן בגודל החברה הרלוונטית, וזה לא העלות הרגולטורית היחידה שיש לאותן חברות, וכולן עושות את המקסימום האפשרי כדי לא להעלות פה את יוקר המחיה

אביב חצבני:  זה קצת בקצרה

אביב חצבני:  שלחנו נייר עמדה שהוא מפורט

אביב חצבני:  אני לא אקריא את כולו

אביב חצבני:  סך הכול שאלת פה שאלות שהן לעניין שאנחנו גם ביקשנו - - -      

יונתן מישרקי: זה הקו המנחה

יונתן מישרקי:  טוב, תודה רבה

יונתן מישרקי:       עידן אור מההסתדרות, בבקשה

עידן רול: קודם כל אני רוצה להגיד שההסתדרות ויו"ר ההסתדרות בפרט חרט על דגלו לעשות כל שהוא יכול בנושא יוקר המחיה, אז זה משהו שאנחנו מבינים אותו וקצרה היריעה בשביל לפרט את הפעולות שהוא עושה בעצמו בשביל לסייע

עידן רול:  יחד עם זאת צריך להבין, ואני מבין את עבודת המטה שגם משרד הבריאות עושה וגם משרד החקלאות

עידן רול:  צריך להבין שבסוף העובדים זה לא איזה אגרה

עידן רול:  העובדים הם באים למקום עבודה, הם מתחייבים למקום עבודה

עידן רול:  אני רואה עכשיו מה קורה במלחמה, יש לנו כבר בעיה

עידן רול:  אנחנו לא נאפשר שהעובד, יגידו לו, היום אתה 90% משרה, בעוד חודשיים יודיעו לו, מצטערים, שינו את החוזה, אתה ב-70% משרה ועוד שבועיים אתה 50% ואז תעלה ל-100%

עידן רול:  גם זה שם את התאגיד במקום בלתי אפשרי לנהל לדעתי את הדבר הזה כי אי אפשר עם התנודות האלה, אנשים פשוט יקומו וילכו

עידן רול:  מהידיעה שלי לפחות, מה שאני מכיר ואני מלווה את התאגיד הזה ממנהלת ההקמה שהתחילה, מתנהל על הקשקש עם העובדים

עידן רול:  השמיכה, מושכים אותה כל הזמן

עידן רול:  צריך להבין, אי אפשר להישאר בלי פיקוח

יונתן מישרקי: ברור

עידן רול: אני אומר אפרופו גם התאחדות התעשיינים

עידן רול:  החלופה בצמצום לא הגיוני זה שמפעל ייסגר

עידן רול:  היום בבוקר אין מפקח, המפעל לא יכול לפתוח

עידן רול:  הוא סגור

עידן רול:  לא ייצר היום

עידן רול:  מה הנזק הכלכלי שייגרם למפעל סגור ליום לעומת העלאת האגרות הזאת? אז צריך לקחת בחשבון

עידן רול:  תמיד החיים זה אלטרנטיבות, לכן צריך לזכור, גם משרד החקלאות, גם משרד הבריאות

עידן רול:  אני מסכים איתך שהמודל הזה הוא צרה, סליחה שאני אומר את זה, לא באשמה של אף אחד

עידן רול:  פשוט איכשהו זה מן אירוע משולש של תאגיד ורגולטורים שלא תמיד מתקשרים ביניהם ולא תמיד יש אחידות בהחלטות שלהם כי הם משרדים שונים

עידן רול:  העובדים נקלעים בתווך לדבר הזה

עידן רול:  כרגע מה שאנחנו עושים, אנחנו מתקנים תקלה מ-2015

עידן רול:  היה חוק שלא ניתן בו שום מנגנון עדכון

עידן רול:  הוא היה פגום וכרגע מה שעושים זה לא איזה דבר חדש

עידן רול:  מתקנים את מה שאז, כנראה בלהט החקיקה לא חשבו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל למה עכשיו לעשות בזמן המלחמה, בעת החירום? חצי מהמדינה נמצאת במילואים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מי שלא נמצא במילואים נמצא במצוקה ושומר על הילדים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  למה עכשיו?      

עידן רול: כי עכשיו עלולים לקרוס, כי גם בתאגיד יש אנשים שנמצאים במילואים וגם בתאגיד יש מצוקת כוח אדם וגם בתאגיד עכשיו יש פניות של מפעלים להוריד אחוזי פיקוח ולהוריד להם את ההכנסות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כאן המדינה צריכה לתמוך ולהמתין כרגע

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  זה באמת התייעלות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  זה חשוב אבל לא עכשיו

עידן רול: בסופו של דבר צריך להבין שזה לא יכול להיות - - -      

יונתן מישרקי: בשורה תחתונה, לכן אתה תומך בהעלאת האגרות

עידן רול: אנחנו תומכים כי אנחנו חושבים שזה נדרש

עידן רול:  זה בסך הכול עדכון של החוק

יונתן מישרקי: בסדר גמור, תודה רבה

יונתן מישרקי:  ברור שכשהמשרדים עושים את תוכנית ההתייעלות ככל שלא תהיה, צריך שתהיה יציבות לטווח ארוך לאותם עובדים

יונתן מישרקי:  אני חושב שזה ברור לחלוטין

יונתן מישרקי:       טטיאנה, אני רוצה להגיד לך, אני התחלתי את הישיבה ואמרתי שאני לא מרגיש בנוח עם העברת התקנות האלה מהסיבה שאת מעלה, אבל התאגיד הזדעק אליי וגם השרים

יונתן מישרקי:  אני דיברתי עם שני השרים, גם שר הבריאות וגם שר החקלאות וגם סגן השר כמובן

יונתן מישרקי:  עשינו שיחות ועידה

יונתן מישרקי:  אנחנו מבינים שאם אנחנו לא מאשרים את זה, אנחנו מעמיקים את עומק הגירעון ועלולים להגיע לסגירת התאגיד, כשההצלה של התהליך הזה יהיה הרבה יותר יקר ממה שאנחנו עכשיו הולכים לעשות

יונתן מישרקי:  יחד עם זאת אני מוכרח להגיד, כמו שאמרה ענת היועצת המשפטית, אני מבקש דיווח כל שנה כדי לראות שאנחנו לא סתם מפזרים פה כסף

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אולי לתת הלוואה, לא 20 מיליון, לתת הלוואה חד פעמית

יונתן מישרקי: ההלוואה היא בהתאם לגודל הגירעון

יונתן מישרקי:  הם לא לוקחים סתם כסף

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לתת לתקופה הזאת טיפה יותר הלוואה ולבקש החזר הלוואה בגרייס עבור חמש שנים או כמה שנים, לא מייד שיתחילו להחזיר

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  זה יעכב את עליית האגרות

יונתן מישרקי: גם על הנושא הזה דיברתי

משה אבוטבול: היה פה האוצר

משה אבוטבול:  למה לא דיברת איתו?     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: שמעתי

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  הוא יצא אז אנחנו נשלח להם שאלה

יונתן מישרקי: הבקשה שמונחת בפנינו היא לאשר את העלאה לחמש שנים כהוראת שעה

יונתן מישרקי:  אני לא מאשר את זה לחמש שנים

יונתן מישרקי:  אני קודם כל ביקשתי מנגנון פיקוח כל שנה כדי לדעת שמה שאנחנו מאשרים, ואנחנו נדע שאנחנו נמצאים במה שנקרא קו אפס, אין הכנסות, אין הוצאות, שהתאגיד מתנהל כמו שצריך

יונתן מישרקי:  שניים, אני מתכוון לאשר את התקנות האלה רק לארבע שנים ולא לחמש, ואני אסביר גם למה

יונתן מישרקי:  יש פה אלמנטים של יציבות פוליטית, יש פה אלמנטים של יציבות כלכלית, יש פה תהליכים שלוקחים זמן

יונתן מישרקי:  גם אם עכשיו אנחנו נרצה לחוקק חוק שזה לא יהיה משק סגור, משרד האוצר יוכל לתת כסף לתאגיד, זה ייקח זמן, בטח לא במלחמה

יונתן מישרקי:  מכלול השיקולים הביא אותנו יחד עם השרים הרלוונטיים לקבל את ההחלטה הזו

יונתן מישרקי:  אני לחצתי שזה יהיה לשנה

יונתן מישרקי:  לחצו עליי מנגד שזה יהיה לחמש שנים

יונתן מישרקי:  הגענו לארבע שנים

יונתן מישרקי:  למה לארבע שנים ולא לחמש שנים? למה לא לשלוש שנים? כי אנחנו מבינים שלוחות הזמנים והמצב שבו המדינה נמצאת, והיציבות שאנחנו נצטרך להגיע אליה אחרי כל הוצאות המלחמה וכו', נוכל לטפס ולבקש ולדרוש מהאוצר איזושהי הערכת מצב כעבור התקופה הזו, לכן אני כבר אומר גם לכם, זה על דעת השרים

משה אבוטבול: יהיה לנו גם זמן, אדוני היושב-ראש, לנדנד לאוצר או לכל גורם אחר שהוא בעצם ייקח אחריות ויהיה יותר פעיל בשטח

משה אבוטבול:  זה לוקח זמן

יונתן מישרקי: בהחלט

יונתן מישרקי:       מר אביב חצבני, בבקשה

אביב חצבני: רק משהו אחד, אדוני היושב-ראש

אביב חצבני:  אני רק מבהיר גם לפרוטוקול, אין לנו שום דבר כנגד העובדים

אביב חצבני:  אנחנו רוצים שהעובדים יתפרנסו

אביב חצבני:  אם נשמע איכשהו בטענה שזה לא, זו לא הייתה טענתנו

עידן רול: לא הייתה מחשבה כזאת, הכול בסדר

אביב חצבני: בסדר, פשוט חשוב לי להגיד את זה לפרוטוקול

אביב חצבני:  זה נושא אחד

אביב חצבני:  נושא שני, אני חייב להגיד שבעולם עסקי, בעולם כלכלי אם הייתה עכשיו חברת מזון שמתנהלת בצורה לא אחראית ונמצאת בגירעון והייתה רוצה להשית משהו על האזרח, כנראה שכולם היו מתרעמים וכנראה שהיינו מחסלים אותה

אביב חצבני:  אני חושב שבנושא הזה, אני לא יודע מה המנגנון החוקי, אני לא יודע מה רוצה האוצר

אביב חצבני:  אני כן חושב שזה המקום של האוצר, של המדינה כבעלים של אותו תאגיד לייצר פתרון שהוא על בסיס הלוואה, נניח את זה מהבחינה הזאת

יונתן מישרקי: אני אמרתי ואני אומר שוב, אני מגיש הצעת חוק פרטית שלי לבקש שהאוצר יוכל לממן את הדבר הזה

יונתן מישרקי:  אני מקווה שבתוך כל התהליכים שאנחנו עוברים גם נצליח להעביר את זה

יונתן מישרקי:  קריאת הכיוון שלי היא שם ב-100%

יונתן מישרקי:  התאגיד, לא מעניין אותו מאיפה תהיה ההכנסה

יונתן מישרקי:  התאגיד צריך להיות מאוזן

יונתן מישרקי:  אני צריך לשלם משכורות לעובדים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למה לעשות את זה כהצעת חוק פרטית?     

יונתן מישרקי: אני אגיד לך למה, כי שני השרים שדיברתי איתם, שניהם פנו למשרד האוצר ושניהם לא הצליחו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה הסיכוי שהצעת חוק פרטית היא כן?     

יונתן מישרקי: אני לא יודע, אבל אם אני מניח הצעת חוק ואני יושב-ראש ועדה ואני אשתמש בכלים הפרלמנטריים שיש לנו, ולחץ שלי ושלך ביחד, טטיאנה, את חלק מהוועדה הזו, לחץ שלנו על האוצר, לפעמים אנחנו מצליחים גם במקומות שהשרים לא מצליחים

יונתן מישרקי:  אני אומר את זה בכנות

משה אבוטבול: גם יכול להיות כוועדה

משה אבוטבול:  זה כבר מינוח אחר לגמרי

משה אבוטבול:  יש לזה התייחסות שונה לגמרי

אביב חצבני: אדוני היושב-ראש, רק עוד משהו אחד

אביב חצבני:  מה שציינת פה גם על המחלוקות או על הסתירות בין המשרדים, אנחנו כן נשמח שיהיה פה פולו-אפ של הוועדה כדי לראות שהמשרדים עצמם יושבים ובסוף שאנחנו גם יודעים לעבוד פעם אחת בצורה טובה

יונתן מישרקי: אנחנו נעשה את זה

יונתן מישרקי:  אנחנו עסוקים הרבה מאוד במלחמה

יונתן מישרקי:  אני לא בטוח שהעיתוי עכשיו זה הזמן, אבל בהחלט נושא חשוב

יונתן מישרקי:  התעשיינים כולם צריכים לרדוף וליפול פה ברגולציה

יונתן מישרקי:  זה כל פעם חוזר על עצמו בכל מיני סיטואציות

יונתן מישרקי:  נעשה את זה בעזרת השם

משה אבוטבול: אולי רק להוסיף ליושב-ראש הוועדה

משה אבוטבול:  ישנם מספר נושאים

משה אבוטבול:  אני גם אמרתי את זה לקודמך בתפקיד וגם לשר הקודם, שר הבריאות

יונתן מישרקי: משה אבוטבול סגן השר הוא מהוותיקים שלנו, לכן הוא תמיד מנחה אותנו הצעירים

משה אבוטבול: ישנם מספר דברים שיש לנו השקה ברורה בין משרד החקלאות למשרד הבריאות

משה אבוטבול:  היינו רוצים, ודיברתי עם השר ארבל בעבר, שחייבים להקים איזשהו מנגנון, ועדה משותפת כדי ליצור סוג של תיאום ולפתור בעיות, שנבוא לפה ונהיה מאורגנים יותר ולא יתחילו להיות פה חילוקי דעות

משה אבוטבול:  להשאיר את הזמן הפנוי של היושב-ראש, של השרים, ולתת לאנשי המקצוע שהם יפתרו את הבעיות

משה אבוטבול:  זה אמור להיות

משה אבוטבול:  אנחנו קצת נירגע מהנושאים המלחמתיים

משה אבוטבול:  אני בעד זה שיהיה את זה

משה אבוטבול:  אני, אגב, ממונה במשרד

משה אבוטבול:  השר מינה אותי לכמה וכמה תפקידים

משה אבוטבול:  בין הדברים שהוא האציל עליי סמכויות, כל הנושא של הסרת חסמים וכל הרגולציה הבין-משרדית

משה אבוטבול:  כל הדברים זה התיק שלי, רק מה, אני מניח שכעת בתקופת המלחמה אנחנו לא נתחיל להוסיף עוד מטלות, אבל בהחלט זה חלק מהנקודה וזה יפתור את הדברים שאמרו החברים שם בסוף, איך אנחנו עובדים יחד

משה אבוטבול:  אנחנו נצטרך לעבוד ביחד כי זה טובת המדינה, טובת שני המשרדים וטובת הציבור שלא לבקש מאותו אזרח שני אישורים שבעצם זה אותו אישור, רק פשוט פה יש את הסמל של המשרד הזה, פה הסמל הזה, וזה שם ביזיון לנו כמדינה

משה אבוטבול:  אנחנו נעשה את זה בעזרת השם יחד

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:      גבירתי היועצת המשפטית, הקראה של התקנות

עדה מימון: טיוטת תקנות מחלות בעלי חיים (אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעל), התשפ"ד-2023     		בתוקף סמכות שר החקלאות ופיתוח הכפר לפי סעיף 23(א1) לפקודת מחלות בעלי 			חיים (נוסח חדש), התשמ"ה-1985 (להלן – פקודת מחלות בעלי חיים) ולפי סעיף			15(ב) לחוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי"ז-1957 			(להלן – חוק לפיקוח על יצוא), ובתוקף סמכות שר הבריאות לפי סעיף 15(ב) לחוק 			לפיקוח על יצוא כפי שהוחל בסעיף 25א(א)(1) שבו לפי סעיף 214 לחוק הגנה על 			בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 (להלן – חוק המזון), באישור שר האוצר 			לפי סעיף 30 לחוק יסודות התקציב ובהסכמתו לפי סעיף 23(א1)1) לפקודת 				מחלות בעלי החיים ולפי סעיף 214(ב) לחוק המזון ובאישור ועדת הבריאות של 			הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:      הגדרות	1

עדה מימון: 	בתקנות אלה -      		"גורם פיקוח" – רופא וטרינר מפקח או פקח וטרינרי;     		"חוק הרופאים הווטרינרים" – חוק הרופאים הווטרינרים, התשנ"א-1991;     		"מפעל" – כל אחד מאלה:      

עדה מימון: מפעל שמבוצעת בו פעילות כאמור בפסקה (1) להגדרה "פעילות טיפול בתוצרת חקלאית" בחוק המזון;     

עדה מימון: 		"מפעל לשחיטת בשר" – כהגדרתו בסעיף 177 לחוק המזון;     		"פיקוח וטרינרי" – פיקוח המבוצע בידי גורם פיקוח;     		"פקח וטרינרי", "רופא וטרינר מפקח" - כהגדרתם בסעיף 32א לחוק הרופאים 			הווטרינרים;     		"התאגיד" – התאגיד לפיקוח וטרינרי שהוקם לפי פרק ו'1 לחוק הרופאים 				הווטרינריים;     		"סכום האגרה הבסיסי" – כהגדרתו בסעיף 213 לחוק המזון

עדה מימון: כמו שאמרנו, סכום האגרה הבסיסי זה הסכום שבעצם נקבע גם בתיקון שנעשה פה באוגוסט

עדה מימון:  הוא כרגע עומד לפני העדכון על 32,850

עדה מימון:  זה ללא המע"מ

עדה מימון:       אגרה בעד  פיקוח  וטרינרי	2

עדה מימון:  	בעל מפעל ישלם לתאגיד בעד פיקוח וטרינרי במפעל לפי חוק המזון, חוק לפיקוח 			על ייצוא או פקודת מחלות בעלי חיים, לפי העניין, מידי חודש, אגרה 				בשיעור המפורט להלן מסכום האגרה הבסיסי:     

עדה מימון: אגרה שעתית לפי שעות העבודה שבהן בוצע הפיקוח שלא בשעות העבודה הרגילות

עדה מימון: פה אנחנו מבקשים להוסיף –      			שהפיקוח שמשולמת עליו האגרה השעתית זה שלא בשעות העבודה 					הרגילות וגם אם זה בשעות הלילה שהן בשעות העבודה הרגילות, 					בתוספת השיעור כמפורט בפרטים 2(א) עד (1) בטבלה שבתוספת מסכום 				האגרה הבסיסי

עדה מימון:       מועד תשלום האגרה 3

עדה מימון: 	(א) אגרה בעד פיקוח וטרינרי המבוצע לפי פקודת מחלות בעלי חיים או חוק 				לפיקוח על יצוא תשלום באחד המועדים המפורטים להלן:     

יונתן מישרקי: כך היה עד עכשיו?     

עדה מימון: כן, ואני רק אעיר שאנחנו עושים את זה לפי פקודת מחלות בעלי חיים וחוק לפיקוח על יצוא תשלום, כי יש לנו הוראה כבר בסעיף 216 לחוק המזון שממילא קובעת את זה לגבי האגרה שם, נכון?      

אפרת ורד: כן

אפרת ורד:  בחוק המזון יש הוראה בחוק עצמו בסעיף המסמיך

אפרת ורד:  בתחומים של החקלאות כשזה היה במועצה לענף הלול זה היה מעט אחרת

אפרת ורד:  פה רצינו, אני לא אגיד אחידות כי כן יש שינוי בין הדברים, אבל זה לבקשת התאגיד מבחינת ההתחשבנות מול המפעלים

אפרת ורד:  זה הדבר הנכון

עדה מימון: אוקיי

עדה מימון:       		(ב) דרישה לפי תקנה זו תישלח לכתובת דואר אלקטרוני שמסר המפעל לתאגיד 			ויראו אותה כי התקבלה במפעל למוחרת היום בו נשלחה

עדה מימון:      פיגור בתשלום אגרה  	 4

עדה מימון: 	(א) לא שולמה אגרה במועד לפי הוראות תקנה 3 –      

עדה מימון: דבר נוסף –      

עדה מימון: אני רק אעיר, אנחנו בעצם מאפשרים פה לתאגיד להפסיק להציב את גורמי הפיקוח, שזה אומר בעצם, סוגרים את הפעילות של אותו מפעל אם הוא לא משלם את האגרה

יונתן מישרקי: ככה היה עד היום?     

איתי כהן: זה ביטוי של נוהל הגבייה שקיים היום בתאגיד

עדה מימון: כמובן שאנחנו כפופים פה לכללי משפט מינהלי

עדה מימון:  הכוונה היא שלא יום אחרי אי התשלום ייסגר המפעל

איתי כהן: מובן שלא

עדה מימון: תינתן התראה, הזדמנות לשלם ואז כמובן יתבצע העניין הזה

עדה מימון:       תחילה 5

עדה מימון: 	תחילתן של תקנות אלה באחד בחודש שלאחר פרסומן

עדה מימון: אנחנו מניחים שזה יהיה ב-1 בינואר

עדה מימון:       הוראת שעה   6

עדה מימון:  	על אף האמור בתקנות אלה, בתקופה של ארבע שנים מיום תחילתן של תקנות 			אלה, יראו כאילו בתוספת במקום פרט (1) יבוא:      

עדה מימון: אנחנו עוד מעט נקרא את פרט (1)

עדה מימון:  בעצם אנחנו משנים את פרט (1) שקובע את האגרה החודשית

עדה מימון:  כמו שאנחנו רואים, התוספת בנויה לפי סוג המפקח

עדה מימון:  יש לנו רופא וטרינר מפקח, רופא וטרינר מפקח שהוסמך לתפקיד מנהל במפעל לשחיטת בשר, רופא וטרינר מפקח שהוסמך לתפקיד ביצוע בדיקות לאחר שחיטה, ורופא וטרינר מפקח שהוסמך לתפקיד ביצוע בדיקות בתהליכי ייצור של מוצרים מוכנים לאכילה או של מוצרים לייצוא, ויש לנו פקח וטרינרי

עדה מימון:  לגבי כל אחד מהם סכום האגרה נגזר כאחוז, כשיעור מסכום האגרה הבסיסי, ובתקופת הוראת השעה השיעורים כתובים פה, 102

עדה מימון: 521

עדה מימון:  אני לא אקרא אותם אבל זה מה שמופיע בהוראת השעה

עדה מימון:      עכשיו נעבור לתוספת שהיא זאת שקובעת את השיעורים בתום הוראת השעה ובעצם כהוראת קבע

עדה מימון:       		בתוספת זו –      		"חג" – שני ימי ראש השנה, יום הכיפורים, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, 				ראשון ושביעי של פסח וחג השבועות;     		"יום חג" ו-"יום שבת" – מהשעה 16:00 של ערב יום החג או ערב שבת עד השעה 			06:00 למוחרת אותו יום;     		"שעות לילה" – שעות עבודה הכוללות שתי שעות עבודה ברצף לפחות בין השעות 			22:00 ל-06:00

עדה מימון:      		"שעת עבודה נוספת" – שעת עבודה שאינה בתחום שעות העבודה הרגילות;     		"שעות העבודה הרגילות" – עד חמישה ימי עבודה בשבוע, ובכפוף למפורט להלן:     

יונתן מישרקי: עד היום לא היה שעות נוספות, תוספת על שבתות?      

איתי כהן: היו

איתי כהן:  זה פשוט לא היה מעוגן בתקנות

אפרת ורד: בתקנות של המועצה לענף הלול שמדבר על בתי שחיטה לעופות זה מנגנון מאוד דומה

אפרת ורד:  יש הוראות

יונתן מישרקי: טוב

עדה מימון: 8

עדה מימון: 5 שעות עבודה בימים א' עד ד', שלא בשעות הלילה;     

עדה מימון: 7 שעות עבודה בשעות הלילה, למעט ביום שישי

עדה מימון: עכשיו אנחנו מגיעים בעצם לשיעורים

עדה מימון:  כמו שהקראתי קודם, יש לנו בטור א' עד טור ה' את סוגי המפקחים, אני לא אקריא את זה שוב, והפרט ה-(1) קובע את האגרה החודשית

עדה מימון:  ב-(2) אנחנו קובעים אגרה שעתית בעד

עדה מימון:  פה בעצם יש לנו כמה תוספות

עדה מימון:  כל שעה נוספת בשעות שאינן שעות לילה, כל שעה נוספת בשעות לילה, תוספת לשעת עבודה בשעות לילה כשהיא בתחום שעות העבודה הרגילות, תוספת לשעת עבודה ביום שבת או יום חג בשעות שאינן שעות לילה, ותוספת לשעת עבודה ביום שבת או יום חג בשעות הלילה בשיעורים המפורטים

עדה מימון:  אנחנו נצרף גם לפרוטוקול את הנוסח כדי שיהיה את השיעורים

יונתן מישרקי: אז את לא מקריאה

עדה מימון: את השיעורים לא, ותוספת לכל שעת עבודה ביום שבתון שנקבע בחיקוק

עדה מימון:  אני רק מדגישה שגם האחוזים האלה הם לא מהאגרה החודשית אלא הם נגזרים מהסכום הבסיסי כשיעור שנגזר מהם

עדה מימון:  זה בעצם הנוסח של התקנות

יונתן מישרקי: טוב

יונתן מישרקי:  בבקשה

אפרת ורד: אני מבקשת רק לעניין האגרה השעתית

אפרת ורד:  ההערה שדיברנו עליה היא בגלל פרט (ג) בתוספת ולכן אני אבקש שאנחנו מבחינה משפטית נדייק את זה

אפרת ורד:  אם יהיה צורך בשינוי כאן ממה שהקראת קודם, שזה יהיה מקובל על הוועדה

יונתן מישרקי: אנחנו קצת נכנסנו פה מה שנקרא ב-200 קמ"ש

יונתן מישרקי:  זה לא חלילה וחס

יונתן מישרקי:  אנחנו מבינים היטב את הצורך בפיקוח וטרינרי

יונתן מישרקי:  אנחנו מבינים היטב שעבודת הפקחים היא עבודה חשובה ואנחנו רוצים לשמור על בריאות ואיכות המזון שאזרחי מדינת ישראל אוכלים

יונתן מישרקי:  אני חושב שמלכתחילה לא נכון היה להביא את זה בעיתוי הזה

יונתן מישרקי:  אני חושב שנכון היה שמשרד האוצר יכניס את היד לכיס יחד עם כל מה שהועלה פה

יונתן מישרקי:  אני השתכנעתי, והוברר ושמנו פה סייגים שאנחנו לא רוצים להגיע למצב של קריסת התאגיד, כי בסוף העלות של זה באמת תהיה גדולה וכבדה על הציבור, על האזרח, לכן אנחנו כקרש הצלה נאשר את התקנות כאשר הורדנו שנת העלאה אחת, ואנחנו כל שנה נביא לפה את הנושא הזה לדיון

יונתן מישרקי:  אנחנו כבר מעכשיו נקבע טנטטיבית את הדיון הבא כדי להבין שבאמת התאגיד נשאר מאוזן

יונתן מישרקי:  אם יש לו עודפים ויש צורך לבטל את התקנות האלה, אנחנו גם נבקש מהמשרדים לבטל את ההעלאה הזו

יונתן מישרקי:       אם כך, אני אעבור להצבעה על התקנות כפי שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה

יונתן מישרקי:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?          

יונתן מישרקי: אושר         

יונתן מישרקי: אם כך, התקנות אושרו

יונתן מישרקי:       
     תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה