ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 133, 2023-12-26 00:00

מיכל מרים וולדיגר: בוקר טוב

מיכל מרים וולדיגר:  אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה והרווחה

מיכל מרים וולדיגר:  אני מבקשת לפתוח את הדיון בהשתתפות באבלן של שתי משפחות נוספות שהצטרפו למשפחות השכול

מיכל מרים וולדיגר:  סמ"ר במיל' אלישע יונתן לובר, בן 24 מיצהר, ורס"ל במיל' יוסף גיטרץ, בן 25 מתל אביב שנפלו אתמול ברצועת עזה

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו כמובן בתפילת החלמה מהירה ושלמה לכל הפצועים

מיכל מרים וולדיגר:      זה כן מעביר אותנו באופן ישיר להצעת החוק שעל סדר היום לפיה מבקשים להאריך בעוד שנה את הוראת השעה

מיכל הרשקו אברהם: שלום, אני ממשרד הנגב והגליל והחוסן הלאומי

מיכל הרשקו אברהם:  את הצעת החוק הגיש המשרד שלנו

מיכל הרשקו אברהם:  לפי חוק גיל פרישה משנת 2004, הגיל שבו עובד מחויב לפרוש הוא גיל 67, הן לגבר והן לאישה

מיכל הרשקו אברהם:  בהתאם לחוק גיל פרישה, הורה שילדו נפטר (הוראת שעה) משנת 2017, נקבע שמעסיק של למעלה מ-25 עובדים לא יחייב עובד שהגיע לגיל פרישת חובה לפרוש מהעבודה שלו בשל גילו, אם הוא הורה שילדו נפטר והוא מועסק בתכוף לגיל פרישה במשך לפחות שבע שנים, וזאת למשך ארבע שנים 

מיכל הרשקו אברהם:      כאמור, זו הייתה הוראת שעה והיא הוארכה

מיכל הרשקו אברהם:  בקרוב היא עומדת לפקוע, בסוף שנת 2023, ומשכך אנחנו הגשנו את הצעת החוק, על מנת להאריך את הוראת השעה בשנה נוספת בשל נסיבות של מלחמה וכדי לבחון את יישומו של החוק

מיכל הרשקו אברהם:  אנחנו מבקשים במהלך השנה הזאת לבחון את הפיכת הוראת השעה להוראת קבע

מיכל הרשקו אברהם:  המשרד לשוויון חברתי שקודם היה אמון על החוק ערך סקר ובמהלך הסקר נמצא יש חיוניות מאוד גבוהה להוראת השעה הזאת שהיא מסייעת להורים שילדם נפטר להמשיך להיות חלק ממעגל התעסוקה כאשר בין היתר זה עוזר להם לא לעסוק באובדן ובשכול אלא להרגיש חיוניים ומשמעותיים

מיכל הרשקו אברהם:  במסגרת הסקר נמצאו דברים נוספים

מיכל מרים וולדיגר: לגבי הסקר בקרב ההורים

מיכל מרים וולדיגר:  לפי מה שאתם כתבתם 83 אחוזים לא ידעו על הוראת השעה

מיכל הרשקו אברהם: נכון

מיכל מרים וולדיגר: יש כאן באג

מיכל מרים וולדיגר:  כאשר האריכו את הוראת השעה בשנתיים נוספות, חלק מהעניין היה שתוציאו פרסומים על כך כדי שיותר הורים ויותר מעסיקים ידעו כי גם בסקר המעסיקים, רובם לא מכירים את הוראת החוק

מיכל מרים וולדיגר:  רציתי לברר האם פרסמתם, היכן פרסמתם ומתי פרסמתם

מיכל מרים וולדיגר:      אני לא רואה את מה שאת אומרת

מיכל מרים וולדיגר:  דווקא בגלל ש-83 אחוזים לא ידעו על הוראת השעה, בעיניי יש כאן כשל ואני שואלת למה לא פורסם, או אם תגידי לי שכן פורסם, אני אשמח לדעת היכן ואיך קרה שזה לא הגיע לידיעת האנשים ואיך 83 אחוזים לא יודעים על כך

מיכל הרשקו אברהם: לפי מה שידוע לי המשרד שלנו, משרד הנגב והגליל והחוסן הלאומי, פרסם באמצעים מאוד מוגבלים, שאלה האמצעים שהיו לרשות המשרד, שזאת כתובה, פרסום באתר המשרד וכיוצא בזה

מיכל הרשקו אברהם:  לשאלתך, אנחנו בהחלט צריכים לעשות עבודה בכל הנושא הזה שהיא תהיה חלק מהעבודה שלנו לאורך השנה הזאת שהוראת השעה תוארך ולבחון איך אפשר להגיע ליותר מעסיקים ואיך ליידעץ     

מיכל מרים וולדיגר: אבל את זה הייתם אמורים לעשות עד עכשיו

מיכל מרים וולדיגר:  אני העתקתי מה שכתבתם: "הוראת השעה התארכה בשנתיים נוספות עד ליום 31 בדצמבר 2023

מיכל מרים וולדיגר:  כן נקבע כי המשרד לשוויון חברתי יפרסם מידע למעסיקים ולעובדים לגבי הוראות חוק זה וידווח לוועדת העבודה והרווחה על הפעולות שנעשו ליידוע אוכלוסיות אלו"

מיכל הרשקו אברהם: שוב אני אומרת שאלה הדברים שנעשו

מיכל הרשקו אברהם:  אנחנו כנראה צריכים לעשות את זה בפלטפורמה רחבה יותר

מיכל הרשקו אברהם:  לפי מה שידוע לי האמצעים של המשרד באמת היו מוגבלים

מיכל הרשקו אברהם:  אנחנו לא משרד העבודה, אנחנו משרד הנגב והגליל והחוסן הלאומי ולפי מה שידוע לי לא היו הכלים לעשות פרסום מקיף כנדרש

מיכל הרשקו אברהם:  נצטרך לעשות חושבים איך עושים את הדבר הזה

עדה מימון: להשלמת התמונה אני רוצה להעיר

עדה מימון:  בדיון הקודם שנעשה בשנת 2021 כדי להאריך פעם נוספת את הוראת השעה דובר בדיוק על העניין שיושבת-הראש מדברת עליו, על הנושא הזה של הפרסום וחשיבות הפרסום

עדה מימון:  אפילו היה שלב שרצו לפרט במפורש בחוק ולכתוב שזה יהיה באמצעי התקשורת, בפנייה ישירה למעסיקים או לעובדים, להפעיל מוקד מידע שייתן מענה טלפוני בנושא ההוראות לפרסם באתר האינטרנט

עדה מימון:  אז חברי הוועדה החליטו שלא להגביל אבל כן קבעו את החובה בחוק ולדווח על חובות הפרסום

עדה מימון:  אולי חלק מהדברים בוצע

מיכל הרשקו אברהם: חלק מהדברים בוצע

עדה מימון: לפנות באופן ישיר למעסיקים גדולים?     

מיכל הרשקו אברהם: לפנות באופן ישיר, אני לא בטוחה שזה נעשה

מיכל הרשקו אברהם:  כמו שציינתי קודם, אני יודעת שיש פרסום באתר של המשרד וגם בעיתונות יש פרסומים

עדה מימון: יש לכם איזשהו מאגר של אותם הורים? גם זה נושא עלה, שיש קושי לדעת מי הם אותם ההורים

מיכל מרים וולדיגר: לפני שנעבור הלאה, אם סיימת את דבריך, אנחנו נשקול עכשיו כן להכניס את זה

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא מגבילה, להפך, אני אומרת שזה המינימום שייעשה

מיכל מרים וולדיגר:  את אומרת שחלק כבר נעשה ואם הוא נעשה, היכן הדיווח?      

מיכל הרשקו אברהם: הוגש דיווח

מיכל מרים וולדיגר: לא

מיכל מרים וולדיגר:  לא ראיתי היכן פורסם

מיכל מרים וולדיגר:  כתוב כאן "וידווח לוועדת העבודה על הפעולות שנעשו ליידוע"

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא רואה את זה

מיכל הרשקו אברהם: אני יודעת שביוני היה דיווח לוועדת העבודה והרווחה

מיכל מרים וולדיגר: עברתי על המסמך מיוני אבל הוא לא כותב איך הודעתם

מיכל מרים וולדיגר:  כתוב רק על הסקר אבל לא כתוב איך יידעו את המעסיקים ואת ההורים על כך

מיכל מרים וולדיגר:  אני כן שוקלת האם להכניס את זה

מיכל הרשקו אברהם: אני לא רוצה לומר דברים לא מדויקים

מיכל הרשקו אברהם:  לא ידוע לי מעבר למה שציינתי שזה פרסום בעיתונות הכתובה ופרסום באתר

מיכל הרשקו אברהם:      אני כן רואה שמצוין כאן שהיה פרסום באמצעות ארגוני מעסיקים עמם המשרד עובד

עדה מימון: שזה אתם או המשרד לשוויון חברתי?     

מיכל הרשקו אברהם: המשרד שלנו

מיכל הרשקו אברהם:  ונאמר שנמשיך לפעול באותם ערוצים

מיכל מרים וולדיגר: אני מבינה שיש כאן עניינים פוליטיים למה זה עבר למשרד כזה או אחר, אבל המקום של האירוע הזה אמור להיות במשרד הרווחה והעבודה ולא במשרד שלכם

מיכל מרים וולדיגר:  לכן חלק מהצעת החוק, תכף נשמע את היועצת המשפטית, אבל לשנות את הוראת החוק כך שזה יהיה במשרד שלכם, אני לא רואה לנכון לעשות זאת

מיכל מרים וולדיגר:  יש החלטת ממשלה, בסדר, אבל בחוק עצמו המשרד שלכם לא רלוונטי להצעת החוק כפי שהיא מנוסחת

מיכל מרים וולדיגר:  לכן בעיניי זה פחות נכון

עילם שניר: הסעיף של הפרסום למעסיקים ולעובדים עדיין קיים וגם יש דיווח חצי שנתי

עילם שניר:  גם זה אמור לשמש אמצעי מעקב

עדה מימון: השאלה אם זה קורה, הפרסום למעסיקים ולעובדים

עילם שניר: היה כאן שיח לגבי מה נעשה והאם זה מספיק טוב או לא וכולי

עילם שניר:  אני לא נכנס לזה

עילם שניר:  אני אומר שמבחינת החוק כרגע, בסעיף הספציפי הזה, לעניין חובת הפרסום, זה לא השתנה

עילם שניר:  עדכנו גם את העדכון עצמו לוועדה בכנסת על הפרסומים

עילם שניר:  כלומר, יש מעקב גם על זה

מיכל מרים וולדיגר: אבל זה לא בוצע

מיכל מרים וולדיגר:  לפחות סעיף 2 לא

עילם שניר: מה שבוצע או לא בוצע על ידי המשרד שהיה אמור, אני לא בא להצדיק או מתייחס לזה

עילם שניר:  אני אומר שמבחינה מהותית כרגע, ההארכה מלווה בחובת דיווח לגבי הפרסום למעסיקים כך שניתן יהיה לעקוב אחר זה גם במשך הוראת השעה הנוספת

מיכל מרים וולדיגר: אני בהחלט מציעה שנשקול כן לכתוב בדיוק איך לפרסם

מיכל מרים וולדיגר:  אני חייבת לומר שבאמת הרצון הוא להפוך את זה לחוק קבוע

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו יכולים לדחות עוד פעם ולדחות שוב ושוב, אבל אם לא ייעשו הדברים הכי בסיסיים שעל סמך זה מקבלים החלטה, אנחנו לא נצא מזה

מיכל מרים וולדיגר:  אני יכולה להרוויח עוד שנה ובעוד שנה ניפגש כאן באותו מקום ובאותו אירוע ושוב נגיד את אותם דברים

מיכל מרים וולדיגר:  חבל

מיכל מרים וולדיגר:  אני מאמינה שאם זה יהיה חוק קבוע, באמת תהיה יותר יכולת לפרסם יותר, להשפיע יותר ולעזור ליותר הורים

עדה מימון: אולי נשמח גם לדעת מה אתם נדרשים כדי להחליט לגבי הוראת הקבע

מיכל מרים וולדיגר: אני אמשיך את דבריה של ענת

מיכל מרים וולדיגר:  תודה

מיכל מרים וולדיגר:  אני חייבת לומר שעל המחקר עצמו לא הסתכלתי אבל כן הסתכלתי על הסקר

מיכל מרים וולדיגר:  האם יש לכם את המחקר ואת יכולה להפנות אותי אליו, מחקר שמצביע על תרומת העובדים בתקופת ההארכה? כלומר, שביעות הרצון של המעסיקים לגבי העובדים שכן מימשו את ארבע השנים הללו אחרי הפרישה

מיכל מרים וולדיגר:  בסופו של דבר אנחנו רוצים שגם המעסיקים יהיו מרוצים מהדבר הזה כדי שהם יעודדו והם בעצמם יפרסמו את היכולת להאריך את מועד הפרישה

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא ראיתי נקודה כזאת ואני אשמח אם תוכלי להתייחס

מיכל הרשקו אברהם: אין בפניי נתונים וגם מה שראיתי שנעשה בסקר, זה נעשה בקרב קבוצה מאוד מצומצמת

מיכל הרשקו אברהם:  למיטב זיכרוני, אם אני לא טועה, פנו לשבעה מעסיקים

מיכל הרשקו אברהם:  זה לא נעשה בהיקפים גדולים

מיכל מרים וולדיגר: 15

מיכל הרשקו אברהם: כן

מיכל הרשקו אברהם:  אנחנו מדברים כאן על קבוצה שמונה כמה אלפים אזרחים ותיקים שהגיעו לגיל פרישה

מיכל מרים וולדיגר: את מדברת על הורים אבל מקרב המעסיקים כתבת 15 מעסיקים

עילם שניר: לא מבחינת המעסיקים

עילם שניר:  מבחינת הסקר

עילם שניר:  מלכתחילה הקבוצה עליה חל החוק היא יחסית קבוצה מצומצמת באוכלוסייה

עילם שניר:  זאת לא קבוצה מאוד מאוד גדולה

עילם שניר:  זה לגבי הסקר שהוא מצומצם וממוקד

מיכל מרים וולדיגר:  השאלה אם שאלתם את המעסיקים על שביעות רצון

מיכל הרשקו אברהם: לא המשרד שלנו ביצע את זה אלא המשרד לשוויון חברתי

מיכל הרשקו אברהם:  מהנתונים שאני קיבלתי כן הייתה שביעות רצון גדולה כמובן בקרב העובדים שילדם נפטר וגם בקרב המעסיקים

מיכל הרשקו אברהם:  שביעות הרצון הייתה הדדית

מיכל הרשקו אברהם:  אין לי כאן נתונים עם מספרי אחוזים

פיני רבינוביץ': לי יש את הנתונים

מיכל מרים וולדיגר: נשמח לשמוע

מיכל הרשקו אברהם: פיני רבינוביץ', אב שכול, הוא בין יוזמי החוק

פיני רבינוביץ': שלום

פיני רבינוביץ':  בחדר הזה אני אבא של דסי רבינוביץ'

פיני רבינוביץ':  ב-2016 פנה אלי חבר הכנסת השר בצלאל סמוטריץ' להצטרף לרעיון, אמרתי שאני כאן

פיני רבינוביץ':  הרציונל היה שהורים שכולים שוקעים באבלם, המשך העסקתם מסייע רבות למצבם הנפשי, כלכלי, חברתי

פיני רבינוביץ':  כל הורה שכול, ולא רק הורים שכולים לחיילי צה"ל כפי שקיים בחוק היום וזה משנת 1950 - בן גוריון חתם על החוק הזה - יוכל לבחור שלא לצאת לגמלאות במשך ארבע שנים

פיני רבינוביץ':  כך זה היה ב-2016

פיני רבינוביץ':  ב-2018 שאל אותי אלאלוף וביקש שאומר לו במשפט אחד מה זה יעשה

פיני רבינוביץ':  אמרתי לו שאני אקום בבוקר ובמקום ללכת לבין העלמין, אני אלך לעבודה

פיני רבינוביץ':       אחר כך היו ארבע שנים

פיני רבינוביץ':  ישבנו כאן בוועדה לפני שנה

פיני רבינוביץ':  פתאום היה סקר ופנו אלי ושאלו אותי שאלות

פיני רבינוביץ':  עניתי על השאלות וקיבלתי את התשובות

פיני רבינוביץ':  פניתי אליהם ואמרתי שייקראו את התשובות - קו לא תקין, לא השם שרשום וכולי

פיני רבינוביץ':  בסך הכול אנשי קשר עם רשות האוכלוסין, 1,426 אנשים שפנו

מיכל מרים וולדיגר: המשרד פנה אל 1,426?     

פיני רבינוביץ': ל-1,426

פיני רבינוביץ':  מתוכם קו לא תקין, לא השם שרשום, אין תשובה, מסרב, קשיי שפה, לא הורה של נפטר, הורה לחלל מערכות ישראל, הגעה לגיל פרישה חובה על פני 2018, אינו שכיר

פיני רבינוביץ':  בסך הכול מתוך 1,426 רק 117 אנשים ענו בהצלחה

פיני רבינוביץ':  שאלתי איך פרסמתם

פיני רבינוביץ':  אני יודע שאני פרסמתי באתר שלנו, של עמותת יקיר לי, ואנשים הגיעו לשם, פנו אלי חברים שיש להם חברים, וקיבלתי המון תודה

פיני רבינוביץ':  באמת זה הזמן להגיד תודה רבה לשר בצלאל סמוטריץ', לאלאלוף, לאפרת רייטן ולך מיכל שבאמת היה חשוב לכם הדבר הזה

פיני רבינוביץ':  אפרת נלחמה ואמרה להם תעשו הארכה לשנה

פיני רבינוביץ':  הם לא רצו

פיני רבינוביץ':  אולי יש כאן פוליטיקה אבל אני לא מדבר על פוליטיקה

פיני רבינוביץ':  אני בא מהשטח

פיני רבינוביץ':       שאלתי למה הגעתם להורה לחלל מערכות ישראל

פיני רבינוביץ':  את הנתונים של מערכות ישראל כולנו יודעים, אבל אף אחד במדינת ישראל לא יודע כמה משפחות שכולות הן של שכול אזרחי

פיני רבינוביץ':  עם חללי צה"ל אין בעיה, לוחצים על הכפתור ויודעים

פיני רבינוביץ':  אמרתי שאני מוכן לעזור לכם

פיני רבינוביץ':  אתם רוצים להגיע למעסיקים, תנו לי

פיני רבינוביץ':  אמרו לי שאני גוף פרטי, שאני עמותה פרטית והם לא עושים את זה

פיני רבינוביץ':  אלה התשובות שאני קיבלתי

מיכל מרים וולדיגר: אבל שכול אזרחי הוא עצום

מיכל מרים וולדיגר:  כלומר, המספר הוא גדול

מיכל מרים וולדיגר:  איך רק 1,400 אנשים?      

פיני רבינוביץ': מתוך 1,400 הגיעו רק 117

פיני רבינוביץ':  אומרים שהוא אינו שכיר ועובד במקום עבודה פחות משבע שנים

פיני רבינוביץ':  לגבי חללי צה"ל אין את התנאי הזה של שבע שנים

פיני רבינוביץ':  תעשו שנתיים אבל אל תעשו כמו אצל יעקב אבינו, שם דובר על 14 שנים

מיכל מרים וולדיגר: יושבת איתנו כאן נציגה שהיא לא מהמשרד המקורי

מיכל מרים וולדיגר:  אולי משרד המשפטים היה מעורב

מיכל מרים וולדיגר:  נשאל אותם למה נקבעה תקופה של שבע שנים

עילם שניר: לא הייתי בהליך החקיקה המקורי

עילם שניר:  אני מניח שהרצון היה לאזן

עילם שניר:  בסוף יש כאן התערבות ביחסי עבודה, התערבות שמחייבת את המעסיק לאפשר את ההעסקה הזאת

עילם שניר:  רצו לייצר איזשהו איזון כאשר מדובר בעובד שהוא גם עובד ותיק ושהלגיטימיות תאפשר לו המשך העסקה

עילם שניר:  להבנתי זה היה הטיעון

מיכל מרים וולדיגר: תודה שאתה אומר את זה כי זו בדיוק הנקודה שחסרה לי לגבי שביעות הרצון של המעסיקים

מיכל מרים וולדיגר:  אני מבינה שהם לא נמצאים כאן אלא אם הם ב-זום

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא יודעת אם יש כאן נציגות של מעסיקים

מיכל מרים וולדיגר:  אני אשמח לשמוע

עילם שניר: אלה חלק מהדברים שכאשר רוצים לבחון הוראת קבע, צריך לבחון אותם

מיכל מרים וולדיגר: איך תבחנו מה קרה עד היום? אנחנו מדברים על שנתיים

עילם שניר: אני לא המשרד שיוזם את ההצעה

מיכל מרים וולדיגר: אני מפנה את השאלה לחלל החדר

עילם שניר: השאלות במקומן

עילם שניר:  צריך יהיה לבחון אותן

עילם שניר:  הרי חלק מהדברים שדוברו אז איך עושים את היידוע, איך יודעים מי האנשים והאם צריך מנגנון

מיכל מרים וולדיגר: אני מרגישה שאנחנו במעגל קסמים

מיכל מרים וולדיגר:  כל עוד לא התבצע, לא נאריך את זה לחוק

עילם שניר:  להבנתי המשרד החל לפעול בנושאים האלה, רצה לבחון את אותם תיקונים, התחיל תהליך אבל מאז קרו כמה דברים והדברים לא מבשילים

עילם שניר:  לא רצינו שהחוק יפקע ושבעצם תהיה כאן תוצאה שהיא לא רצויה

עילם שניר:  לכן הרעיון היה להאריך בשנה כדי לאפשר להשלים את הדברים האלה

עילם שניר:       אני יכול לומר שהיו פניות ממשרד הנגב והגליל כדי להמשיך לבחון את הדברים האלה ולקדם

עילם שניר:  כרגע אין את הפניות להשלים את הדבר

עילם שניר:  כדי שלא יפקע תוקף החוק ויפגע באותה אוכלוסייה, כרגע זה סוג של פלסטר

עילם שניר:  זה להאריך את ההצעה כדי שלא תפקע

עילם שניר:  להגיד שזה אידיאלי שאנחנו נמצאים במצב הזה, לא

מיכל מרים וולדיגר: אם כן, בוא נאריך בחצי שנה

מיכל מרים וולדיגר:  ברור לי המאזן

מיכל מרים וולדיגר:  אני רק אומרת שאם אנחנו נאריך בשנה, המשרד ישב בשקט ואז יגיעו לכאן שבוע קודם לפקיעה ושוב נאריך בשנה

מיכל הרשקו אברהם: בשקט לא נשב

פיני רבינוביץ': אני מתחייב לא לעזוב את זה

פיני רבינוביץ':  במחקר שלהם רוב המעסיקים לא גילו התנגדות לחוק

פיני רבינוביץ':  70 אחוזים היו מרוצים ממנו

פיני רבינוביץ':  באותם 70 אחוזים, המעסיקים אמרו שאין בעיה

פיני רבינוביץ':  אני דיברתי עם מעסיקים, דיברתי עם עובדים, עבדתי על הדבר הזה, כולם מרוצים

פיני רבינוביץ':  יש הסכמה

פיני רבינוביץ':  לפעמים העובדים לא רוצים להישאר, נמאס להם

פיני רבינוביץ':  לפעמים המעסיק מבקש ממנו שיישאר כי זה בשבילו

פיני רבינוביץ':  אנחנו רוצים שזה יהיה בחוק

פיני רבינוביץ':  כמו שבן-גוריון חתם על זה בשנות ה-50, בואו אנחנו נעביר את זה

פיני רבינוביץ':  אני לא אעזוב את זה

פיני רבינוביץ':  את מכירה אותי טוב מאוד ויודעת שאני לא אעזוב את זה

עדה מימון: לכן שאלתי מה הולך להיות בשנה הזאת

עדה מימון:  זה רק זמן כדי לנסח הצעת חוק ולהביא הוראת קבע?     

פיני רבינוביץ': כן

מיכל הרשקו אברהם: לא, זה גם לעשות בירור

עדה מימון: מה הפעולות שהמשרד מתכנן?     

מיכל הרשקו אברהם: לגבי כל העניין של יידוע מעסיקים, שזה משהו שאנחנו מבינים שהוא באמת אקוטי ואנחנו גם מבינים שיש לנו בעיה בהיבט המשרדי ליישם את הדבר הזה – אנחנו צריכים שחלק מהתהליך במהלך אותה שנה יהיה לבדוק איך לבצע את הדבר הזה

מיכל הרשקו אברהם:  אולי לבצע את זה באמצעים אחרים

מיכל הרשקו אברהם:  אולי במסגרת החקיקה להעביר את הנטל לגורם אחר שהוא לא אנחנו

מיכל הרשקו אברהם:  אלה דברים שמצריכים זמן ובדיקות וכרגע אפשרות המשרדים לא בהישג יד מאחר ואנחנו בשעת מלחמה

מיכל מרים וולדיגר: תכף אני אפנה לנציג הסתדרות העובדים הלאומית שעד כמה שאפשר הוא הכי קרוב למעסיקים

מיכל מרים וולדיגר:  בהנחה והמלחמה נמשכת – היא יכולה להימשך גם שנה – השאלה אם אתם יכולים לנהל את האירוע הזה תוך כדי

מיכל מרים וולדיגר:  בסוף ניכנס לאיזו שגרה, אם לא נכנסנו כבר עתה לשגרה של מלחמה

מיכל מרים וולדיגר:  לכן צריך לנהל את זה כשזה לא קשור למלחמה

מיכל הרשקו אברהם: אני מסכימה איתך

מיכל הרשקו אברהם:  גם להגיש את הצעת החוק הזאת היה דרוש זמן, בדיקות ופניות למשרדים שונים ואכן עשינו כמיטב יכולתנו כדי להגיע היום לשולחן הזה

מיכל הרשקו אברהם:  אנחנו נעשה כל מה שנדרש גם במהלך השנה הזאת, ככל שיתאפשר לנו

ששי שדה: משנה למנכ"ל ההסתדרות הלאומית

ששי שדה:  אני דווקא סבור שהבדיקה או הניסיון לבדוק אל מול מעסיקים את שביעות הרצון שלהם, זה לא נכון ואני אסביר למה

ששי שדה:       מעסיק לא צריך את החוק הזה כדי להאריך לעובד את תקופת העבודה

ששי שדה:  אם הוא רוצה שהעובד יצא לגמלאות, הוא פשוט מודיע לו בגיל הפרישה ואומר לו תודה רבה על השירות שלך, אתה פורש לגמלאות החל מהיום שהגעת לגיל 67

ששי שדה:  אם הוא רוצה להשאיר אותו, הוא יכול להשאיר אותו

ששי שדה:  הוא לא צריך את החוק הזה כדי להשאיר אותו

מיכל מרים וולדיגר: אני אסביר לך למה זה חשוב

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו צריכים לשמור על האיזון

מיכל מרים וולדיגר:  הרי בסופו של דבר אם אנחנו נחייב מעביד שלא מרוצה – החוק הרי מחייב – אנחנו עלולים לגרום נזק להורים כי לא יעסיקו אותם

מיכל מרים וולדיגר:  בן אדם מגיע לגיל 55, הרי אף אחד לא יודע מה ילך יום ולכן כן חשובה לי כאן שביעות הרצון ולו כדי ליצור את האיזון

מיכל מרים וולדיגר:  בסוף מבחינתי טובת ההורים לנגד עיניי

מיכל מרים וולדיגר:  אם אנחנו נגרום להם נזק עם החוק הזה, אז לא עשינו כלום

מיכל מרים וולדיגר:  מהנקודה הזאת אנחנו רוצים לדעת

ששי שדה: בדיוק

ששי שדה:  את נוגעת בדיוק בנקודה כי בסוף זו זכות שעומדת לעובד לאור המקרה שקרה לו, לאפשר לו – ותיארו את זה כאן נכון – להגיע לעבודה ואפילו לצאת מהבית כדי לא לשקוע באבל

ששי שדה:  לכן לדעתי הבחינה צריכה להיות שביעות הרצון של העובד אל מול הפוטנציאל לנזק של המעסיקים כי שביעות רצון, אני חושב שזה לא רלוונטי

ששי שדה:  פוטנציאל לנזק, מהניסיון שלי – הוא לא כזה גדול כי בסוף אנחנו נמצאים בשוק של מחסור בעובדים – אנחנו רואים יותר ויותר עובדים שנשארים לעבוד אחרי גיל פרישה

ששי שדה:  אנחנו רואים את זה בשטח

ששי שדה:  יש מקצועות בהם עובדים כמעט עד המוות, וסליחה שאני אומר את זה, כמו רופאים ומקצועות בהם יש מחסור

ששי שדה:  הכיוון הזה של לבדוק שביעות רצון של מעסיקים, לדעתי זה לא הדבר הנכון

ששי שדה:  צריך לראות את שביעות הרצון של המשפחות ביחס לפוטנציאל לנזק שיכול להיות למעסיקים שלדעתי, מהניסיון שלי, הוא זניח

ששי שדה:      אני אומר מהניסיון שלי כי אני ליוויתי עובד כזה ואין הרבה הכרות לחוק הזה

ששי שדה:  אני בעצמי מרום תפקידי לא הכרתי אותו אלא הכרתי בעקבות עובד שליוויתי אותו

ששי שדה:  אני יודע שזה עשה פלאים ולא הזיק למעסיק אלא להפך, אותו עובד נשאר אבל הוא יכול היה להשאיר אותו גם בלי זה

ששי שדה:  לכן זה השיקול שצריך להיות

פיני רבינוביץ': המעסיק צריך לדעת שמאחורי יש חוק

פיני רבינוביץ':  אמרה לי מישהי שהיא עובדת מצטיינת, חיכו שהיא תלך ויכניסו מישהו חדש

פיני רבינוביץ':  יש כאן גם אינטרסים לא רגשיים ורציונליים

ששי שדה: זה מה שאמרתי, הפוטנציאל לנזק

פיני רבינוביץ': אין כאן שום נזק למעסיק

ששי שדה: כדי להיות הגון, אני אתן לך גם את הצד השני

פיני רבינוביץ': אני לא מחפש כאן הגינות

ששי שדה: אבל כשאני מציג את הדברים, אני רוצה להיות גם הגון

פיני רבינוביץ': להורים לחללי צה"ל לא עושים להם מבחני הכנסה

פיני רבינוביץ':  כשקבעו את החוק, לא צריכים לשאול אותם

פיני רבינוביץ':  יש חוק

פיני רבינוביץ':  במה אנחנו שונים? כאן חמש שנים, ארבע שנים? בסדר, אבל במה אני שונה? אני אתן לך דוגמה מהמלחמה

מיכל מרים וולדיגר: מי ביקש מבחני הכנסה?          

מיכל הרשקו אברהם: מבחן להיכנס לחוק

מיכל הרשקו אברהם:  לא מבחן הכנסה

פיני רבינוביץ': סליחה

פיני רבינוביץ':  אני לא אומר הכנסה כהכנסה

פיני רבינוביץ':  כניסה

עדה מימון: אני חייבת לומר שלגבי חיילי צה"ל נבחר מנגנון טיפה שונה

עדה מימון:  יש שם ועדה שמאשרת

פיני רבינוביץ': רק אם הוא לא בסדר

פיני רבינוביץ':  גם כאן

עדה מימון: כאן אין מנגנון

פיני רבינוביץ': דיברנו על זה

עדה מימון: זה בית הדין שאמור לדון אם יש איזושהי בעיה

פיני רבינוביץ': ב-2018 דיברנו על זה

עדה מימון: נכון ועדיין לא קבעו מנגנון

פיני רבינוביץ': בסדר, דברו על זה

פיני רבינוביץ':  עובד שמעל בתפקידו, זה משהו אחר

מיכל הרשקו אברהם: גם זה דבר שנדרש לו

מיכל מרים וולדיגר: אני מבינה שהצעת החוק לא תהיה אחד לאחד כמו הוראת השעה

מיכל מרים וולדיגר:  לכן אתם צריכים את הזמן גם כדי לנסח את הצעת החוק

מיכל מרים וולדיגר:  אני מניחה שמן הסתם זה יהיה עם משרד העבודה והרווחה שהוא מתמחה ומתמצא בכל הנושאים הללו, כולל אם אתם צריכים עוד סקר או לעשות עוד בדיקות

מיכל מרים וולדיגר:  זה כמובן יהיה מול משרד העבודה והרווחה כדי שייתנו את האימפקט שלהם לאירוע

מיכל מרים וולדיגר:  החוק לא יהיה אותו הדבר

מיכל מרים וולדיגר:  אתה לא תראה אחד לאחד

מיכל מרים וולדיגר:  חלק מהזמן שהם צריכים הוא כדי לנסח חוק שיהיה יותר מדויק ויותר נכון

פיני רבינוביץ': מצוין

פיני רבינוביץ':  אני רק אתן דוגמה מהמלחמה האחרונה

פיני רבינוביץ':  מי שנרצח, הוכר כנפגע פעולת איבה

פיני רבינוביץ':  יש לי שתי משפחות, שלא תדעו, ילד שחבר שלו נרצח במסיבה ברעים נטל את נפשו

פיני רבינוביץ':  הוא לא הוכר כנפגע פעולת איבה

פיני רבינוביץ':  שני האבות אומרים קדיש, אחד יוכר ואחד לא יוכר

מיכל מרים וולדיגר: יש היררכיה במוות

פיני רבינוביץ': זאת דוגמה מהמלחמה האחרונה

פיני רבינוביץ':  אני שכלתי בת ממחלת הסרטן, אז מה? במה אנחנו שונים מהם? זה מה שאני שם לסדר היום לחברה הישראלית כבר כמה שנים טובות ומיכל יודעת על כך

פיני רבינוביץ':  כהורים מגיע לנו אותו יחס שמקבל כל הורה אחר

פיני רבינוביץ':  אנחנו לא מבקשים כסף אלא את היחס, את ההתייחסות

מיכל מרים וולדיגר: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?     

עדה מימון: אני רוצה להעיר עוד הערה

עדה מימון:  הנושא עלה גם בדיון הקודם וחשוב שזה ייאמר גם בדיון הזה

עדה מימון:  בגלל שאנחנו כל פעם קוצבים תקופות קצובות וזאת לא הוראת קבע, עלתה שאלה מה קורה לגבי עובד שלדוגמה היום אנחנו מאריכים בשנה, הוא מגיע לגיל 67, מקבל הוראה שהוא רשאי להמשיך לעבוד ולדוגמה בעוד שנה לא מאריכים לו וההוראה פוקעת

עדה מימון:  חשוב לציין שהפרשנות שהוצגה כאן, ואנחנו גם חושבים שהיא הפרשנות הנכונה, היא שאותו עובד קיבל זכאות לארבע שנים

מיכל מרים וולדיגר: הוא כבר נכנס

עדה מימון: כן, גם אם החוק שלנו יפקע בעוד שנה

עדה מימון:  זה משהו שהיה חשוב שייאמר שזו הפרשנות הנכונה מבחינתנו

עילם שניר: אפשר להוסיף שגם אנחנו מפרשים את זה כך

עילם שניר:  זה על בסיס חוק הפרשנות שקובע שזכות שמוענקת, זה לא מבטל את הזכות

עילם שניר:  אפשר גם להוסיף שהחוק במקור נחקק כהוראת שעה לארבע שנים

מיכל מרים וולדיגר: יש כאן סימן שאלה לגבי תקופה של שנה או לתת יותר משנה

מיכל מרים וולדיגר:  אני מבינה את ההתלבטות אבל בתחושה שלי ומהיכרותי את נבכי ליבו של אדם בכלל, כשנותנים לו יד, הוא מגיע עד דקה לפני היד ואז הוא מתחיל לרוץ ולעשות את מה שצריך כי הדחוף הוא כאן ומה שאפשר לדחות, דוחים

פיני רבינוביץ': אם לא ישימו לי רגליים, זה יהיה

מיכל מרים וולדיגר: 	אנחנו נאריך את התוקף

מיכל מרים וולדיגר:  השאלה אם נאריך בשנה

מיכל מרים וולדיגר:  אני קצת צוחקת על עצמי כי לפני רגע אמרתי חצי שנה כדי שתעבדו יותר מהר אבל פתאום אני אומרת אולי שנתיים שמא נפספס את האירוע ואני לא רוצה לפספס אותו כי החוק הזה הוא חוק חשוב ונכון

פיני רבינוביץ': אנשים צריכים לדעת חצי שנה מראש שהם צריכים להודיע למעביד

פיני רבינוביץ':  אם את קובעת שנתיים, מינימום שנה חייב להיות ושנתיים עוד יותר טוב, אבל שוב, זה תלוי במספר

מיכל מרים וולדיגר: השאלה אם יש לנו כאן סוג של התחייבות מהמשרד שגם אם נאריך בשנתיים ולו כדי שהוא לא יפוג, כן תעשו את כל המאמץ שתגיעו הרבה לפני

מיכל הרשקו אברהם: אנחנו נעשה כל מאמץ

מיכל הרשקו אברהם:  אני באופן אישי מטפלת בזה

מיכל הרשקו אברהם:  אני פחות משלושה חודשים במשרד הזה אבל נעשה

עדה מימון: אתם רוצים שתהיה תקופה יותר ארוכה? זאת הצעת חוק ממשלתית

עילם שניר: מבחינת הממשלה, ועדת שרים אישרה שנה

עילם שניר:  אנחנו חושבים שהשנה הזאת נועדה כדי שהחוק לא יפקע וכדי לאפשר את גיבוש החקיקה, בתקווה שלא נצטרך עוד שנה

עילם שניר:  שוב, השאלה אם אתם חושבים שצריך יותר

מיכל מרים וולדיגר: אני מניחה שזאת לא תהיה בעיה

מיכל מרים וולדיגר:  כאשר אני דיברתי עם שר האוצר, הוא שאל למה זה לא הופך לקבע

מיכל מרים וולדיגר:  אם הממשלה מבחינתה מאשרת קבע, אין שום בעיה שתדחי בעוד שנה

מיכל מרים וולדיגר:  תקן אותי אם אני טועה

עילם שניר: הממשלה לא אישרה קבע

מיכל מרים וולדיגר: לא

מיכל מרים וולדיגר:  רוח הדברים

עילם שניר: הדיון בוועדת שרים היה על הארכה בשנה כדי לאפשר את ההשלמה

עדה מימון: אתם מתנגדים להאריך בשנתיים?     

עילם שניר: שוב, מבחינה פורמלית יש את החלטת ועדת השרים

מיכל מרים וולדיגר: אתה יכול לצאת לרגע ולבדוק אם אפשר להאריך בשנתיים?     

עילם שניר: אין לי איך

עילם שניר:  אני לא אחזיר את זה לוועדת שרים

עילם שניר:  אם הוועדה חושבת שבגלל המלחמה צריך לתת עוד קצת זמן, בסדר, זה לשיקול דעת הוועדה

עדה מימון: מה שנאמר לגבי העברת תחומי הפעילות, כמו שאמרנו חוק יסוד: הממשלה מאפשר להעביר תחומי פעילות כאשר אנחנו ערים לכך שבשנים האחרונות זה קורה הרבה ואנחנו אחרי הזנב של עצמנו ולכן אנחנו לא חושבים שנכון לתקן את זה בחוק עצמו

עדה מימון:  התחום עבר והמשרד שלכם הוא זה שאחראי

מיכל הרשקו אברהם: נכון

מיכל הרשקו אברהם:  אנחנו שוחחנו על העניין הזה ואני מבינה את הנושא

מיכל הרשקו אברהם:  אנחנו בכל זאת כן מבקשים להסב גם בגלל ראייה ארוכת טווח כי אנחנו רוצים להפוך את החוק למשהו קבוע ואנחנו כן רוצים שהסמכויות שלנו יהיו

מיכל מרים וולדיגר:  בסופו של דבר החוק מתעסק בדיני עבודה, בעניינים של מעסיקים ועובדים

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא רואה את השיוך

מיכל מרים וולדיגר:  בעיניי זה לא יהיה נכון

מיכל מרים וולדיגר:  כלומר, יש את החלטת הממשלה שהיא זאת שקובעת שזה באמת בסמכות שלכם אבל על פי החוק, החוק צריך להישאר בנוסח הזה, בידי שר העבודה או שר הרווחה

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא רוצה לגעת בזה

מיכל מרים וולדיגר:  הייתי משאירה את זה בצורה הזאת

מיכל מרים וולדיגר:  לכשתנסחו את החוק הקבוע, נדון בזה, האם המשרד הוא המשרד הרלוונטי לחוק זה

עדה מימון: אני אקרא את הצעת החוק

עדה מימון: תיקון סעיף 6     זה התיקון לגבי השר ואנחנו לא נתייחס אליו

עדה מימון: בסעיף 7 לחוק העיקרי –     

עדה מימון: זה שמונה שנים כי עכשיו אנחנו מאריכים בשנתיים ונותנים שהות של עוד שנתיים

עדה מימון: זה הסעיף של עריכת מחקר

עדה מימון:  הסעיף הזה דיבר על מחקר חד-פעמי אחד שכבר נעשה

עדה מימון:  אנחנו מבטלים אותו

עדה מימון:  אנחנו כן מבקשים – לפי מה שהוועדה אמרה – שכן ייעשה

מיכל מרים וולדיגר: אני רציתי לראות את המחקר

מיכל מרים וולדיגר:  לא ראיתי אותו ואת גם לא יכולה לתת לי עליו אינפורמציה

מיכל מרים וולדיגר:  פיני, אתה רוצה להגיד לנו כמה מילים על המחקר? נסיים את ההקראה ואז תתייחס

מיכל מרים וולדיגר:  שוב, יש כאן דברים שחסרים

מיכל מרים וולדיגר:  מיכל, יש כאן דברים שלי חסרים

מיכל מרים וולדיגר:  לצורך העניין אני מחר צריכה לנסח את החוק אבל חסרים לי דברים שהייתי עושה עליהם מחקר

מיכל מרים וולדיגר:  חסרים לי נתונים, חסר לי מידע ולכן יכול להיות שצריך להשלים את המחקר ואז כן הייתי משאירה אותו

עדה מימון: בסעיף קטן (ג) -     

עדה מימון: בפסקה (2), במקום "יום א' בתמוז התשפ"ב (30 ביוני 2022)" יבוא "יום כ"ד בסיון התשפ"ד (30 ביוני 2024)"

מיכל הרשקו אברהם: אלא אם כן אתם מעוניינים בהגשת דיווח שנתי

עדה מימון: את רוצה אחת לשנה?     

מיכל הרשקו אברהם: זה האינטרס שלכם כי אתם רוצים לראות את ההתקדמות

עדה מימון: 	בסדר

עדה מימון:  דיווח לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת אחת לשנה והדיווח הזה יעמוד בתוקפו לשנתיים אבל לא צריך להגיד את זה כי ממילא החוק הוא לשנתיים

עילם שניר: זה אומר שהם ידווחו עוד שנה ואז ידווחו כשהחוק פוקע?     

עדה מימון: בתום התקופה

עדה מימון:  כן

עדה מימון:  לגבי הפרסומים שנעשו

עדה מימון:  אפשר חצי שנה

עדה מימון:  לא, שנה ושנה

עדה מימון:  יכול להיות שהדיווח האחרון יתייתר ככל שבאמת תהיה על השולחן הצעת חוק שתתקן את זה להוראת קבע

עדה מימון: זה הסעיף של הגשת דיווח לוועדת העבודה והרווחה על המחקר

עדה מימון:  זה כבר הוגש

מיכל מרים וולדיגר: כן

מיכל מרים וולדיגר:  נשמע על המחקר כי יכול להיות שכן נשאיר אותו

עדה מימון: אני רק אעיר לגבי התחילה

עדה מימון:  הצעת החוק קיבלה פטור - פרוצדורלי בכנסת – מחובת הנחה מכל הקריאות, מה שאומר שאם זה יונח מחר, יש סיכוי שזה יעלה מחר לקריאה שנייה ושלישית

עדה מימון:  אם לא, זה כבר יעלה בשנת 2024

פיני רבינוביץ': ואז יש בעיה

עדה מימון: לא

עדה מימון:  אני אתייעץ עם הנסחית אבל כמובן שהכוונה של הוועדה היא שיהיה רצף בהצעה

עדה מימון:  אם צריך, נוסיף סעיף של איזושהי תחולה רטרואקטיבית של כמה ימים כדי שיהיה את אותו רצף

עדה מימון:  זה יטופל

עדה מימון:  יהיה רצף מבחינת התחולה של החוק הזה

פיני רבינוביץ':  התחילו בשאלון מגיל 63

פיני רבינוביץ':  שישאלו מגיל 55

פיני רבינוביץ':  למה גיל 63? בדרך כלל נוהגים שנה קודם להודיע אם אתה יוצא לפנסיה ולא חצי שנה

מיכל מרים וולדיגר: תתייחס לנושאים של המחקר

פיני רבינוביץ': אני מדבר על המחקר

מיכל מרים וולדיגר: עזוב מאיזה גיל שאלו

מיכל מרים וולדיגר:  אני רוצה לשמוע מה שאלו ומה בדקו

פיני רבינוביץ': השאלון הוא ארוך

מיכל מרים וולדיגר: המחקר נעשה רק על סמך שאלונים וסקר? לא אנשי מקצוע, לא פסיכולוגים, לא עובדים סוציאליים?      

פיני רבינוביץ': הייתי אומר שזה לא מקצועי

פיני רבינוביץ':  הצעתי את שירותיי

מיכל מרים וולדיגר: עם כל הכבוד, סקר הוא לא מחקר

מיכל הרשקו אברהם: אולי אפשר להגדיר את זה אחרת ולא להשתמש במינוח של מחקר

מיכל מרים וולדיגר: אבל החוק דיבר על זה

מיכל הרשקו אברהם: לא, את המחקר עצמו המשרד לשוויון חברתי היה צריך לעשות והוא עשה

מיכל הרשקו אברהם:  אפשר שאנחנו נפעל במישורים אחרים - נקיים שולחנות עגולים וכמובן במסגרת כל תהליך ההכנה של הפיכת הוראת השעה להוראת קבע, נפנה למשרדים ולכל הגורמים

מיכל הרשקו אברהם:  זה בעצם חלק מהבירור המקיף שנדרש כאן

מיכל הרשקו אברהם:  אני מציעה את זה

עדה מימון: אתם רוצים שזה ייכנס כהוראה בחוק?     

מיכל הרשקו אברהם: לא

עדה מימון: זאת הצהרת כוונות של מה שהמשרד מתכנן לעשות

מיכל הרשקו אברהם: כן

מיכל הרשקו אברהם:  זה ממילא מה שבכוונתנו לעשות

מיכל הרשקו אברהם:  אני אומרת שאם יש תהייה לגבי המחקר, להשאיר את המחקר שהוא יהיה עלינו, אני חושבת שבנסיבות האלה, לא נראה לי שזה נדרש כי ממילא אנחנו נעשה את כל הבירורים הנדרשים באמצעים שציינתי

עדה מימון: אפשר לעבור להצבעה

פיני רבינוביץ': יש כאן שש שאלות למעסיקים כאשר שאלה אחת היא: האם היית מודע להוראת השעה, במידה וכן, מה מקור המידע

פיני רבינוביץ':  אם הוא אומר שהוא לא מודע - כל יתר חמש השאלות כבר לא רלוונטיות

פיני רבינוביץ':  זה לא עבר בהסתדרות ובמשרדים הגדולים

מיכל מרים וולדיגר: אתה לא חושש שהחוק הזה יעשה נזק להורים

מיכל מרים וולדיגר:  נכון? שמלכתחילה מעבידים לא ירצו להעסיק אותם

פיני רבינוביץ': להפך

מיכל מרים וולדיגר: המעסיקים לא הביעו התנגדות

מיכל מרים וולדיגר:  אם הם היו רוצים, הם היו מגיעים לכאן שזה לא בסדר

פיני רבינוביץ': הם לא הביעו התנגדות לחוק

מיכל מרים וולדיגר: גם לא להארכת החוק

פיני רבינוביץ': כמו שעכשיו יש בעיה עם אנשים שפיטרו אותם תוך כדי המילואים והמעביד אומר שיתבעו אותו

פיני רבינוביץ':  ברגע שהמעסיק רואה חוק, הוא יודע שזה עובד חזק שרוצה להמשיך לעבוד ויש ועד עובדים שעומד לצדו

פיני רבינוביץ':  לא דיברו עם ועדי העובדים

פיני רבינוביץ':  זה צריך להיות סקר מכובד כי אנחנו נוגעים בדבר הכי רגיש של הורה שכול

פיני רבינוביץ':  כל סקר צריך להיות מכובד

עדה מימון: אני מציינת שבסוף לא הכנסנו את דרך הפרסום אבל הוועדה הקריאה ואמרה שצריך לחשוב על דרכים אחרות לפרסם

מיכל מרים וולדיגר: לא רק לפרסם אלא גם איך ליידע

מיכל מרים וולדיגר:  איך עובדות החוק יגיעו למעסיקים ולעובדים

מיכל מרים וולדיגר:      אנחנו נעבור להצבעה על אישור הצעת החוק כפי שהוקרא על ידי היועצת המשפטית

מיכל מרים וולדיגר:      מי בעד אישור הצעת החוק?     

מיכל מרים וולדיגר: אושר     

מיכל מרים וולדיגר: אני היחידה שמצביעה

מיכל מרים וולדיגר:  הצעת החוק אושרה פה אחד

מיכל מרים וולדיגר:  אישרנו הארכה בשנתיים בתקווה שהחוק יעבור לחוק קבע הרבה לפני תום השנתיים האלה

עדה מימון: זה יעלה מחר לקריאה שנייה ושלישית

מיכל מרים וולדיגר: תודה רבה