ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 134, 2023-12-26 00:00

ישראל אייכלר: שלום וברוכים הבאים לישיבת ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  אנחנו עוסקים היום בהצעת תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים), התשפ"ד-2023

ישראל אייכלר:      אני רוצה לומר שהעניין הזה של העובדים הזרים הפך עכשיו לקריטי מאוד

ישראל אייכלר:  כולנו יודעים שבעקבות המלחמה יש מחסור בעשרות אלפי פועלים שהיו נכנסים ומסיבות ביטחוניות ואחרות כל המשק הישראלי מחכה לידיים עובדות שיגיעו מחוץ לארץ, לעובדים זרים

ישראל אייכלר:  אני מבין הממשלה נערכת לדבר הזה

ישראל אייכלר:  יש ענפים שמחכים לעשרות אלפי ידיים עובדות כאשר מדובר ב-70,000 פועלים מחוץ לארץ

ישראל אייכלר:  אנחנו צריכים להסדיר את הנושא הזה של הכניסה המבורכת הזאת שהוא גם כדי לקדם למשל את נושא הבנייה – אני לוקח אותו כדוגמה - כאשר חסרות לנו 70,000 דירות ולצורך כך אנחנו זקוקים לעשרות אלפי פועלים

ישראל אייכלר:  אומרים שאם יביאו עשרות אלפי פועלים מחוץ לארץ, קצב הבנייה יהיה מהיר יותר ולכן לשם כך צריך להכין את כל הכלים החוקיים והמשפטיים ולגרום לכך שזה יהיה מסודר

ישראל אייכלר:  כך גם לגבי החקלאות וגם תשתיות לאומיות

ישראל אייכלר:       אני מקווה מאוד שמשרד העבודה יכין את כל התקנות לפחות לגבי התשתיות הלאומיות וגם לגבי החקלאות

ישראל אייכלר:  אני מבין שיש חקלאים שלא אכפת להם כפי שזה עכשיו אבל הדברים האלה צריכים להיות מוסדרים

ישראל אייכלר:       אנחנו היום דנים לגבי בעיקר המועסקים במוסדות הסיעוד וגם בתעשייה

ישראל אייכלר:  אנחנו רוצים להסדיר את התקנות לגבי הפיקדונות שלהם

ישראל אייכלר:  אני לא ארחיב עכשיו ואומר מה הם הפיקדונות

ישראל אייכלר:  כל אחד שעוסק בתחום יודע שיש פיקדון ששומר מצד אחד על זכויות העובד שלא יקופח, כאשר לאנשים שבאים מהעולם אין את הידע שיש לעובד הישראלי לעמוד על זכויותיו, ומצד שני בזמן שהעובד יצטרך לצאת מהארץ או בזמן שתהיה אבטלה בקרב הישראלים שיחפשו עבודה, יוכלו לאזן את התעסוקה באופן כזה שהיכן שישראלי רוצה לעבוד - הוא יוכל לעבוד ושלא יתפסו לו את מקומות העבודה, אבל היכן שהישראלי לא בא לעבודה ולא משנות הסיבות לכך, המשק יוכל להתקדם עם העובדים הזרים תוך כדי שמירה מוחלטת על הזכויות שלהם

ישראל אייכלר:  אנחנו לא רוצים להעסיק עבדים, אנחנו לא מהמדינות שמנצלות עובדים זרים, אנחנו מכבדים את העובדים הזרים ורוצים שהם יהיו מרוצים כאן

ישראל אייכלר:      בתחום הסיעוד בו אנחנו עוסקים היום, יש לנו ניסיון טוב מאוד

ישראל אייכלר:  אני לא רוצה לעשות הכללות אבל כמעט עם כל מי שאני מדבר, אומרים לי שעובדים סיעודיים זרים הם מסורים ועושים עבודה ממש בנאמנות, במסירות, בשמחה, בחיוך

ישראל אייכלר:  אצל אנשים קשישים לפעמים הם הנפש הכי קרובה לקשיש בחיים שלו

ישראל אייכלר:       לכן אנחנו מאוד רוצים לשמור על זכויותיהם

ישראל אייכלר:  אני מבקש להקריא את התקנות

ישראל אייכלר:      מה שאמרתי בפתיח, זאת לא הייתה הערת אגב

ישראל אייכלר:  אני אומר את זה ליועצת המשפטית שלנו ולמשרד העבודה

ישראל אייכלר:  כבר מחודש פברואר אנחנו מחכים לתקנות לגבי התשתיות הלאומיות ולגבי החקלאות

ישראל אייכלר:  אנחנו שמחים לאשר את הסיעוד אבל אנחנו נעמוד על כך שנקבל בקרוב מאוד את התקנות גם לגבי הענפים האחרים שמשוועים לידיים עובדות וצריך להסדיר את הדברים האלה

איילת וולברג: המשרד יציג את התקנות

ישראל אייכלר: בסדר

ישראל אייכלר:  תסבירו לנו את התקנות כי הצופים והציבור צריכים לדעת מה אתם עושים

גאולה צמח: הלשכה המשפטית, משרד העבודה

גאולה צמח:  תקנות הפיקדון מסדירות את החובה של המעסיקים להפריש את הזכויות הסוציאליות

גאולה צמח:  המעסיק מחויב בהן על פי דין להפריש לעובד לפי דיני העבודה לחשבון הפיקדון שמנוהל על ידי רשות האוכלוסין וההגירה

גאולה צמח:      כפי שכבוד היושב-ראש אמר, יש מספר מטרות לפיקדון כמו עידוד יציאה מהארץ, צמצום פערים בעלויות העסקה כדי שזה לא יפגע בתעסוקת ישראלים וגם שמירה על הזכויות הסוציאליות של העובדים הזרים

גאולה צמח:       תקנות הפיקדון היום חלות במספר ענפים כמו בניין, סיעוד רק ביחס לחברות סיעוד, מוסדות סיעוד גם של הבריאות וגם של הרווחה, והיום – בעקבות החלטת ממשלה 860 מחודש יולי האחרון – החלטה שגם הגדילה את המכסה בענף התעשייה והאריכה את תקופת המכסה וגם קבעה מכסה חדשה למוסדות רווחה, לאנשים עם מוגבלות

גאולה צמח:  החלטת הממשלה קובעת ששתי המכסות האלה כפופות להחלת תקנות הפיקדון גם על העובדים הזרים שהגיעו בשתי המכסות ולכן אנחנו מבקשים לתקן את התקנות כך שבענף התעשייה, להסיר כרגע את הסייג שמופיע בתקנות שהוא חל רק על עובדים שנכנסים עד סוף שנת 2023, ובמוסדות סיעוד להוסיף את ההגדרה לגבי מוסדות רווחה לאנשים עם מוגבלות כדי להחיל את התקנות גם עליהם

ישראל אייכלר: מתי אתם מתכוונים להביא את התקנות לגבי תשתיות לאומיות וחקלאות?     

גאולה צמח: לפני מספר חודשים הסט פורסם להערות הציבור

גאולה צמח:  אני לא זוכרת להגיד כרגע תאריך

גאולה צמח:  זה נמצא כרגע על שולחנו של השר ואנחנו נברר את זה עם לשכת השר

ישראל אייכלר: אנחנו יכולים לשמוע מכם מתי אתם מתכוונים להביא את זה?     

גאולה צמח: אני יכולה לבדוק עם לשכת השר

ישראל אייכלר: כשתבררו, תשלחו לנו לוועדה הודעה מתי אנחנו צריכים להיות ערוכים ומנהלת הוועדה שלנו תקבע דיון

ישראל אייכלר:  אני מדבר על נושא נוסף על נושא הדיון לשמו נתכנסנו והוא תשתיות לאומיות וחקלאות שגם שם אנחנו רוצים את התקנות

גאולה צמח: אני אוסיף לעניין הזה ואומר שאנחנו פרסמנו להערות הציבור אבל לפני שאנחנו מגיעים עם הסט לוועדה, עדיין יש את השלב שבו צריך לבקש אישורי הסכמה והיוועצות עם שר האוצר ושר הפנים

גאולה צמח:  יש גם את השלב הזה באמצע וזה יהיה תלוי גם בשרים האחרים

גאולה צמח:  אני כמובן אעביר את המסר ללשכת השר שלנו וככל שכן, נתקדם לשלב הבא שהוא פנייה לשרים הרלוונטיים

ישראל אייכלר: בסדר

ישראל אייכלר:  אני לא רוצה כרגע לקבוע תאריכים נוקשים אבל דעו לכם שאני מחכה לתשובות

ישראל אייכלר:  אני מבין שאנחנו בזמן מלחמה אבל יש חשיבות גם להביא את העובדים בזמן מלחמה

גאולה צמח: אני אציין שבענף החקלאות אין הגבלה ביחס להבאת העובדים הזרים לישראל

גאולה צמח:  זה לא כפוף להחלת תקנות הפיקדון אלא רק בענף של מיזמי תשתית חיוניים כאשר כאן כן יש הגבלה

ישראל אייכלר: לפחות בזה אתם תוכלו להזדרז?     

גאולה צמח: אנחנו נעדכן את לשכת השר

גאולה צמח:  נעביר את המסר

ישראל אייכלר: כן, תאמרו לו שזאת דרישת הוועדה כדי שנוכל להביא עובדים זרים גם לתחום הזה

איילת וולברג: מה המכסה של עובדים לענף הזה שמתעכב?     

ענבל משש: 1,500

ענבל משש:  בתשתיות 1,500, החלטת ממשלה מספר 175

איילת וולברג: כל עוד אין אישור של הועדה לתקנות של חובת הפקדת פיקדון, 1,500 עובדים זרים בתחום הזה של התשתיות לא יכולים להיכנס

ישראל אייכלר: לכן מאוד חשוב לי להזדרז, שהמשרדים יזדרזו וכך גם השרים, כדי שיביאו לנו משהו מוכן

ישראל אייכלר:  אנחנו לא נעכב אפילו ביום אחד בעזרת השם

ישראל אייכלר:       נקריא את התקנות     

איילת וולברג: תקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים) (תיקון מס' __), התשפ"ד–2023     בתוקף סמכותי לפי סעיף 1יא(א) לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991 (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר הפנים, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     

איילת וולברג: בתקנות עובדים זרים (פיקדון לעובדים זרים), התשע"ו-2016, בתקנה 1 –     אני אסביר ואחר כך אני אקריא את הנוסח המוצע

איילת וולברג:  בנוסח שהובא בפני הוועדה הציעו להגדיר אנשים עם מוגבלות כמי שמשרד הרווחה והביטחון החברתי הכיר בהם כזכאים למתן שירותי רווחה

איילת וולברג:  חוק שירותי רווחה ייכנס לתוקף רק ב-3 בינואר ולכן כרגע, ביום תיקון התקנות, הוא עוד לא בתוקף

איילת וולברג:  לכן עוד אין הכרה באנשים האלה כזכאים למתן שירותי רווחה

איילת וולברג:  זה גם תלוי בתקנות שיותקנו מכוח החוק ההוא

איילת וולברג:  לכן חשבנו שהיום עדיף להגדיר לפי החקיקה הקיימת כיום

איילת וולברג:      בהקשר הזה אני אומר שכאן אנחנו מדברים על חובה של הפקדת פיקדון, כלומר, המעסיק הוא זה שצריך להפקיד את הפיקדון ולכן בנוסח התרכזנו במי הוא המעסיק הזה, באלה מוסדות יהיו זכאים לקבל את העובדים הזרים, לקבל את המכסה הזאת

איילת וולברג:  כמובן שבנוסח עצמו כתוב שאלה יהיו מוסדות לאנשים עם מוגבלות

איילת וולברג:      אני אקריא את התיקון להגדרת מוסדות סיעוד

בסופה יבוא: "(3)	מעון שקיבל רישיון לפי סעיף 2 לחוק הפיקוח על מעונות התשכ"ה-1965, שמעניק שירותי דיור טיפולי-שיקומי וסיעודי לאנשים עם מוגבלות, וכן מפעיל מסגרת פעילות יומית בקהילה שעיקר ייעודה טיפול סיעודי ושיקומי באנשים עם מוגבלות, שמשרד הרווחה והביטחון החברתי הכיר בה

בסופה יבוא:      כמו שנציגת משרד העבודה ציינה קודם, מוצע להוסיף לתקנות כאן חובת הפקדת פיקדון גם על מוסדות של משרד הרווחה שמטפלים באנשים עם מוגבלות

בסופה יבוא:  אני כן חושבת שחשוב להבין בדיוק לאילו מוסדות הכוונה להכניס את העובדים הזרים כאן ואולי כן – אם כבוד היושב-ראש רוצה – לקבל נתונים לגבי הצורך בעובדים זרים והחשש שלא יחליפו עובדים ישראלים, מה התפקידים שלהם במוסדות האלה, מה התפקידים שימלאו העובדים הזרים שיגיעו לכאן במסגרת המכסה הזאת שאני מבינה על פי החלטת הממשלה שהיא עומדת על 1,300 עובדים זרים נוספים

ישראל אייכלר: הערה מבחינה לשונית לגבי "וכן מפעיל מסגרת פעילות יומית"

ישראל אייכלר:  הפירוש איננו שהמעון שקיבל רישיון חייב להפעיל גם מסגרת פעילות יומית

ישראל אייכלר:  אלה צריכים להיות שני דברים, מעון שקיבל רישיון לפעול לפי חוק הפיקוח על מעונות, שמעניק שירותי דיור טיפולי-שיקומי וסיעודי לאנשים עם מוגבלויות, ובנוסף גם מוסדות המפעילים

איילת וולברג: הסיבה שניסחנו זאת כך, היא בגלל שאני הבנתי ממשרד הרווחה – ואולי הם יוכלו לפרט באיזה מוסדות בדיוק מדובר - שאלה מוסדות דיור 24/7 לאנשים עם מוגבלויות שצריכים ממש טיפול או סיעודי או השגחה מתמדת ומפעילים מסגרת פעילות יומית שאותם דיירים יוצאים

איילת וולברג:  זה על אותו רישיון

איילת וולברג:  זה אותו מפעיל

חגי מויאל: לא

חגי מויאל:  אני יכול לחדד את זה

ישראל אייכלר: בדיוק

ישראל אייכלר:  כאן מדובר על פעילות יומית ומה שאומרת היועצת המשפטית זה על 24 שעות

ישראל אייכלר:  אלה שני דברים

חגי מויאל: אני אחדד

חגי מויאל:  החלוקה שאנחנו עשינו היא חלוקה לשני סוגי מסגרות

חגי מויאל:  יש את המסגרות שהן 24/7 שכל פעילות היום שלהן מתבצעת בתוך המסגרת ויש לנו מסגרות דיור שהן מסגרות 16/8 שהמפעיל גם מפעיל בשמונה השעות הנוספות מסגרת פעילות בקהילה

חגי מויאל:  המעבר בין הקהילה לבין הדיור הוא בדיוק המתכונת שאנחנו רוצים לאפשר את הליווי גם בתוך המסגרת בקהילה ולא רק במסגרת הדיור הפיזית

איילת וולברג: אבל אותו מעון שמפעיל, הוא מפעיל גם את המסגרת היומית

חגי מויאל: הוא מפעיל גם את המסגרת היומית

חגי מויאל:  נכון

ישראל אייכלר: אלה אותם אנשים

דבורה ביטון: זה אותו רישיון

דבורה ביטון:  אלה אותם אנשים

חגי מויאל: כן, אלה אותם אנשים

חגי מויאל:  לאותם מטופלים

חגי מויאל:  ההסדרה היא כזו שהוא מפעיל מסגרת דיור והוא מפעיל בקהילה מסגרת שמאפשרת גם מתן מענה לאקסטרנים, לדיירים שמגיעים מהקהילה לתוך המסגרת

חגי מויאל:  זה מפעיל אחד

ישראל אייכלר: אלה שני מעגלים

חגי מויאל: אלה שני מעגלים

ישראל אייכלר: זה מפעיל אחד אבל אלה שני נושאים

ישראל אייכלר:  זה לא אותו מטופל

חגי מויאל: מהדיור הוא אותו מטופל

חגי מויאל:  המטפל שמקבל את השירות בדיור, הוא מקבל גם את השירות בתוך מרכז היום בקהילה אותו מפעיל המפעיל

ישראל אייכלר: אתם רוצים להוסיף כאן גם מישהו שנמצא בקהילה ולא נמצא במעון

חגי מויאל: בתוך המסגרות האלה יש גם אנשים מהקהילה ואנחנו רוצים שגם הם יסתייעו בזה

ישראל אייכלר: מה זאת ההגדרה הזאת בתוך הדיור?     

חגי מויאל: קהילה היא אלה שגרים ביתם הפרטי, כאלה שמגיעים מביתם

ישראל אייכלר: זה לא אותו מטופל

חגי מויאל: אני אחדד

חגי מויאל:  מסגרת התעסוקה או מסגרת היום מפעילה שירותים גם לדיירים במערך הדיור שלנו וגם לכאלה שמגיעים מביתם בקהילה

ישראל אייכלר: אם כן, אלה שני דברים

דבורה ביטון: איך האנשים שמגיעים מביתם עומדים בהנחיה שהמוסד הזה צריך להיות תחת רישיון? האם המוסד שקיבל את הרישיון, מכירים בו גם כשיש לו אנשים חיצוניים? הוא יושב תחת אותה כותרת?     

חגי מויאל: כן

חגי מויאל:  המפעיל שמפעיל את מסגרת היום הוכר כמפעיל מסגרת היום על ידי אותה רשות מקומית בה הפעילות מתבצעת והוא נותן מענה גם לתושבי אותו ישוב וגם לתושבי מערך הדיור

ישראל אייכלר: אני רוצה להוסיף כאן מילה כדי שיהיה ברור מה שאמרת

ישראל אייכלר:  "וכן המפעיל בנוסף מסגרת פעילות יומית בקהילה"

ישראל אייכלר:  אחרת זה נראה שאותו מטופל שנמצא במוסד 24/7, עליו אתה מדבר

ישראל אייכלר:  לא

ישראל אייכלר:  אתה מדבר גם על מישהו שמגיע מהקהילה אל תוך המסגרת הזאת לשמונה שעות

חגי מויאל: כן

ישראל אייכלר: אם כן, תוסיף כאן את המילה "בנוסף"

איילת וולברג: אפשר לומר "וכן מפעיל נוסף על כך, מסגרת פעילות יומית בקהילה" וכולי

ישראל אייכלר: "בנוסף על כך מסגרת פעילות יומית בקהילה"

גאולה צמח: אני רק אציין שהסיבה שזה נוסח כך זה בגלל שאנחנו מדברים על חובת הפקדת פיקדון שהיא חובה על המעסיק

ישראל אייכלר: זה אותו מפעיל

גאולה צמח: אומרים שאותו מעסיק הוא גם מעון

ישראל אייכלר: לשאלות שהעלתה היועצת המשפטית ששאלה לאיזה תפקידים אתם רוצים להביא עובדים זרים

ישראל אייכלר:  אנחנו לא רוצים שתביאו עובד זר למשרה שישראלי רוצה או יכול לעבוד בה

חגי מויאל: אנחנו מביאים עובדים זרים לטיפול ישיר בדיירים שרמות התמיכה שלהם הן רמות תמיכה גבוהות

חגי מויאל:  זה אומר אנשים סיעודיים, אנשים שצריכים תמיכות מרובות בכל פעולה שהם עושים ביום-יום שלהם

חגי מויאל:  הבאת העובדים הזרים היא מענה לפער העצום שקיים היום בשוק העבודה בתוך המסגרות שלנו

חגי מויאל:  אנחנו מדברים על סדרי גודל של כ-30 אחוזים חוסר של מטפלים ישירים בדיירים בתוך המסגרות שלנו

חגי מויאל:  השילוב של עובדים זרים - גם אותו אנחנו תכננו בצורה כזו שהעובד הזר לא יהיה העובד העיקרי בתוך המערכת אלא שהעובד הזר יהיה חלק מצוות שלם של מטפלים שנותן מענה במסגרת

חגי מויאל:  אנחנו לא מתבססים על העובד הזר ככוח האדם העיקרי בתוך המסגרת אלא ככוח אדם מסייע נוסף

ישראל אייכלר: היית מגדיר אותו כוח עזר?     

חגי מויאל: כוח עזר

חגי מויאל:  בדיוק

ישראל אייכלר: אולי נכתוב את זה?         

גאולה צמח: זה כתוב בהחלטת ממשלה

ישראל אייכלר: למה זה לא כתוב כאן?         

איילת וולברג: גם לגבי מוסדות הסיעוד האחרים שקבועים כיום בתקנות, לא כתוב כוח עזר למרות שזו הכוונה

איילת וולברג:  אם נקבע את זה כאן, יכול להיות שזה יהיה הסדר שלילי

ישראל אייכלר: אולי צריך לקבוע את זה גם שם כדי שיהיה ברור על מה מדובר

איילת וולברג: בכל אופן, הרי התקנות האלה קובעות חובת הפקדת פיקדון אבל הן לא אלה שקובעות מי העובדים הזרים שייכנסו

ישראל אייכלר: מתי את חושבת נוכל לעשות את החוק?     

גאולה צמח: החלטת הממשלה קובעת שבכל המוסדות – גם שלה בריאות וגם של הרווחה – זה כוח עזר וגם יש לנו הסכמים בילטרליים בענף של מוסדות הסיעוד

גאולה צמח:  היה חשוב שנקבע גם כאן שזה כוח עזר כדי שיהיה אפשר להחיל גם את ההסכמים הבילטרליים שכבר נחתמו לצורך המוסדות שכבר אושרו בתקנות גם לענף הספציפי הזה

ישראל אייכלר: ושם כן כתוב כוח עזר?     

גאולה צמח: שם מפורטים בדיוק מה התפקידים ושוב אנחנו חוזרים לתפקיד של כוח עזר כפי שהוא מצוין בהחלטת הממשלה

איילת וולברג: אני אציין שקיים נוהל של רשות האוכלוסין, תנאים כלליים לתוקף ההיתר להעסקת עובדים זרים בתפקיד כוח עזר בענף מוסדות סיעוד שהוא יחול גם לגבי המכסה הזאת אבל הנוהל הזה אמור להיות מעודכן

איילת וולברג:  גם בהחלטת הממשלה עצמה משרד הרווחה היה צריך לתת לרשות האוכלוסין אמות מידה לגבי הצורך ולגבי החלוקה להיתרים

איילת וולברג:  אני מבינה נעשתה עבודה בנושא אבל עוד אין מסמך סופי של אמות המידה האלה

איילת וולברג:  אני חושבת שחשוב להבין איך יחולקו ההיתרים האלה ואיך יקבעו כמה עובדים זרים יוקצו לכל מוסד

ענבל משש: ראש מינהל עובדים זרים, רשות האוכלוסין וההגירה

ישראל אייכלר: את מבינה את שאלת היועצת המשפטית?     

ענבל משש: כן

ישראל אייכלר: אולי תבהירי לנו היכן אתם עומדים בעניין

ענבל משש: כמובן שטרם כתבנו את החלטת הממשלה, ישבנו עם גורמי המקצוע, לרבות עם מנכ"ל משרד הרווחה, על כל הנושא של הצורך בכוח עזר למוסדות הסיעוד שבפיקוח משרד הרווחה בנושא מוגבלויות ועבדנו איתם במשותף

ענבל משש:  אחרי החלטת הממשלה, עכשיו החלק הזה של הפיקדון, אנחנו עדיין יושבים איתם על אמות מידה

ענבל משש:  אמות המידה צריכות להיקבע כדי לומר לנו בסוף, בשורה התחתונה, ברמה הפרקטית לאיזה מוסד בעל היתר אנחנו נותנים רישיון כאשר בסוף זו מכסה סגורה ולפי אמות מידה שוויוניות

ענבל משש:  כדוגמה אני יכולה לומר לגבי בריאות שזה מפתח של מיטות בתוך מחלקה

ענבל משש:  אנחנו מחלקים את זה באופן הזה לפי המלצות שלהם

ענבל משש:      תיארתי את זה בפשטות אבל אמות המידה הן מקצועיות, שוויוניות, הם שולחים לנו את אמות המידה ואנחנו עוברים עליהן

ישראל אייכלר: חסר לי משהו

ישראל אייכלר:  חוץ ממקצועיות ושוויוניות חסר לי משהו

ישראל אייכלר:  חסר לי משהו בהגדרת המלאכה, התפקיד

ענבל משש: נכון

ישראל אייכלר: אנחנו הרי רוצים שהתפקיד יהיה כוח עזר ולא תפקיד אחר

ענבל משש: נכון

ענבל משש:  חד משמעית לפי החלטת הממשלה נקבע שזה כוח עזר

ענבל משש:  כפי שעורכת הדין איילת ציינה זה קבוע במפורש ובאופן ברור בנהלים של רשות האוכלוסין וההגיה שמלווה את כל הנושא הזה של ההעסקה

ישראל אייכלר: גם התפקידים

ענבל משש: בוודאי, גם התפקידים

ענבל משש:  גם המלאכות שמותרות

ענבל משש:  זה כתוב

ענבל משש:  הנהלים שלנו כתובים בצורה מאוד מאוד ברורה ומפורטת

ענבל משש:  זה יופיע גם כתנאים להיתר

ענבל משש:  זאת אומרת, בתוך ההיתר

ענבל משש:  יעוגן בתנאים להיתר שאי אפשר להעסיק במלאכות אחרות למעט מה שכתוב

איילת וולברג: במוסדות שיש בהם גם אנשים עם מוגבלות שזקוקים לעזרה הסיעודית והם נכנסים כאן תחת התקנות

איילת וולברג:  יש מוסד מעורב בו יש גם דיירים כאלה וגם דיירים אחרים

איילת וולברג:  באמות המידה להקצאה של העובדים הזרים, האם תסתכלו על מספר הדיירים שצריכים את העזרה הסיעודית או על מספר הדיירים הכולל? מבחינת כמה עובדים זרים תקצו לכל מוסד

איילת וולברג:  אם יש מוסד שכולם בו זקוקים לכוח עזר וכולם אנשים עם מוגבלות ברמות תמיכה משמעותיות שזקוקים, זה משהו אחד

איילת וולברג:  אם זה מוסד שהוא מעורב ויש גם דיירים כאלה וגם דיירים אחרים, איך תחליטו כמה עובדים זרים יוקצו לכל מוסד כזה?     

חגי מויאל: זה נכון שהמסגרות שלנו בחלקן הן מסגרות שיש בהן גם אוכלוסייה שמתפקדת ברמות התמיכה הנמוכות

חגי מויאל:  כלומר, הם לא זקוקים לסיוע והם לא אמורים לקבל את הסיוע

חגי מויאל:  גם בהיערכות שלנו אנחנו ציינו לעצמנו את המסגרות לפי הפרופיל של רמות התמיכה הנדרשות לדיירים ועל הבסיס הזה גם חישבנו את היקף העובדים שישתלבו

חגי מויאל:  רק לשתף אתכם שהנוסחה שלנו לגבי שילוב כוח עזר היא בסדר גודל שעל כל 20 דיירים יש משרה אחת של כוח עזר וזה מתוך הנחת העבודה שלנו שאנחנו לא רוצים שאנשים שמקבלים שירות אצלנו יקבלו שירות רק מעובדים זרים

חגי מויאל:  אם כן, ההקפדה היא שעל כל 20 דיירים תהיה משרה אחת בלבד

איילת וולברג: אבל 20 דיירים שזקוקים לרמות תמיכה משמעותית

חגי מויאל: כן

חגי מויאל:  המסגרות שלנו מחולקות לקבוצות תפקודיות ואנחנו נותנים את זה על הבסיס הזה

חגי מויאל:  חשוב לציין שכל התהליך הזה הוא תהליך עם הפיקוח המלא של המפקחים שלנו על המסגרות שילוו כניסה של כל עובד ויראו שהשיבוץ התעסוקתי שלו באמת נעשה לאוכלוסיות הרלוונטיות וכמובן גם לא נלקח לשום משימה אחרת בתוך הארגון

ישראל אייכלר: נקריא את הסעיף האחרון ואחר כך אני אאפשר לחבר הכנסת רביבו שהוא יושב-ראש הוועדה לעובדים זרים לומר את דברו

איילת וולברג: בהגדרה "מעסיק בענף התעשייה", במקום "עד 2023" יבוא "עד 2025"

איילת וולברג:      בנוסח המקורי שהוגש לוועדה הוצע לא להאריך את הוראת השעה שקבעה שחובת הפקדת הפיקדון לגבי מעסיק בענף התעשייה תהיה רק לגבי עובד שנכנס עד 2023

איילת וולברג:  להוריד את זה לחלוטין כדי שתהיה הוראת קבע ושמעסיק בענף התעשייה יחויב מעכשיו ואילך בהפקדת פיקדון

איילת וולברג:       בנוסח שמופיע בפניכם מוצע להאריך את הוראת השעה בשנתיים נוספות

איילת וולברג:  זה כמובן עניין של מדיניות שנתון להחלטת הוועדה

איילת וולברג:  אני רק אומר במקור ענף התעשייה נכנס לתקנות בשנת 2021 לשנה אחת ולאחר מכן האריכו בשנה נוספת

איילת וולברג:  עכשיו מבקשים להפוך את זה לתיקון קבע

איילת וולברג:      בפעמים קודמות הוועדה ביקשה להאריך רק בשנה כדי לבחון את התפקידים שהעובדים הזרים ימלאו בענף התעשייה, לוודא שהם לא יחליפו ידיים ישראליות ולכן זו באמת שאלה של מדיניות

ישראל אייכלר: נכון

ישראל אייכלר:  יש בזה הגיון

ישראל אייכלר:  אנחנו לא יודעים מה יהיה אחרי המלחמה

ישראל אייכלר:  אנחנו לא יודעים כמה חיילים שישובו מהחזית יחפשו עבודה ולכן אנחנו צריכים לאפשר גמישות באופן כזה שמשרות ותפקידים שיוכלו להתמלא על-ידי אזרחים ישראלים, לא משנה מאיזה מגזר, כל אזרח ישראלי, לא יהיה במצב שהמפעיל מעדיף עובדים זרים שעולים לו זול יותר מאשר העובדים הישראלים

ישראל אייכלר:  לכן אנחנו מוכנים להאריך את התוקף עד 2025 כדי שתוכלו להמשיך בדרך שהייתה עד היום

ישראל אייכלר:  אחרי 2025 נראה מה קורה בשוק

ישראל אייכלר:  אם השוק יהיה כמו שהוא עכשיו, נאריך עוד פעם

איילת וולברג: ציינת שאחרי המלחמה יהיה צריך לבחון מחדש

איילת וולברג:  לדוגמה, בנוהל של רשות האוכלוסין הם חילקו את המכסה לפי קבוצות

איילת וולברג:  קבוצה ד' של עובדים בלתי מקצועיים, בשל המלחמה קבוע שהם יוכלו להיות 40 אחוזים מהמכסה הכוללת

איילת וולברג:  יכול להיות שזה משהו שיצטרכו לבחון מחדש אחרי המלחמה, האם מתאים שהם יהיו 40 אחוזים מהמכסה הכוללת או מספר אחר של אחוזים כפי שיושב-ראש הוועדה אמר

גאולה צמח: הערה קטנה וחשובה

גאולה צמח:  עובדים שנכנסים עד 2025, העובדים מגיעים לכאן ויכולים להישאר בדרך כלל עד חמש שנים לפי חוק הכניסה לישראל

גאולה צמח:  חשוב לנו לציין שהחובה חלה על כל תקופת ההעסקה של מי שנכנס בתקופה זאת ולא רק בשנים הללו

ישראל אייכלר: ברור

ישראל אייכלר:  זה לא סותר

גאולה צמח: אמרתי את זה לפרוטוקול

גאולה צמח:  שיהיה ברור

ישראל אייכלר: הבהרת את זה לפרוטוקול

ישראל אייכלר:  זה בסדר גמור

ישראל אייכלר:      חבר הכנסת אליהו רביבו, בבקשה

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה אדוני היושב-ראש

אליהו (אלי) רביבו:  תודה כפולה, גם על עצם קיום הדיון וקידומו וגם על כך שנעתרת לבקשתי והצפת את השאלה שאני מבקש להתעכב עליה, ברשותך

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  אמרתי לך שאני חושב שזה חשוב מאוד

אליהו (אלי) רביבו: אני צריך להודות לך על כך

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא טריביאלי

ישראל אייכלר: זאת מלאכתנו

אליהו (אלי) רביבו: ועדיין צריך להכיר תודה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה לך

אליהו (אלי) רביבו:       כידוע, על פי החלטת ממשלה 175, סעיף 21 נוגע בהתקנת תקנות לעובדים זרים בתשתיות לאומיות

אליהו (אלי) רביבו:  עד היום אין הקצבה של עובדים זרים בתחום התעשייה לתשתיות לאומיות

אליהו (אלי) רביבו:  ראתה לנכון הממשלה ובחודש פברואר סיימה את עבודתה והקצתה לטובת העניין 1,500 עובדים ייעודיים שלא יושאלו מהענף המרכזי שהוא ענף הבנייה

אליהו (אלי) רביבו:  מפברואר ועד היום, 11 חודשים, לא תוקנו התקנות

אליהו (אלי) רביבו:  הדיון הזה נועד לטפל ולגעת בסוגיית התקנת תקנות לעובדים זרים ולא לסיעוד או סיעוד מוסדי וכן הלאה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לדעת מה הסיבה שמצדיקה השהייה בהתקנת תקנות במשך 11 חודשים

גאולה צמח: לצערי אין לי תשובה

אליהו (אלי) רביבו: את כאן כדי לתת תשובה

גאולה צמח: זה נתון להחלטת השר

אליהו (אלי) רביבו: מה זאת אומרת? תסבירי לי

גאולה צמח: אנחנו פרסמנו סט של תקנות להערות הציבור לאחר שניתן אישור

אליהו (אלי) רביבו: מתי פרסמתם אותן בעניין הרלוונטי?     

גאולה צמח: מכיוון שלא ידעתי שזה הולך לעלות, אני יכולה תוך כדי הדיון לבדוק מתי פרסמנו באתר התזכירים

גאולה צמח:  זה נמצא על שולחנו של השר וברגע שנקבל את האישור ממנו, אנחנו נתקדם

אליהו (אלי) רביבו: האם לגישתך כבוד השר הנמרץ מודע לכך שכל זמן שהוא לא נותן את דעתו לסוגייה הזאת לא יוקצו עובדים לתחום התשתיות הלאומיות?     

גאולה צמח: כלשכה משפטית אנחנו מעבירים את המידע הרלוונטי לשר

גאולה צמח:  אני לא יכולה לדבר בשמו

ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר בשם השר למרות שלא דיברתי איתו

ישראל אייכלר:  אני מעריך שאם הוא היה יודע שמשהו מתעכב, הוא היה מבקש מכם

אליהו (אלי) רביבו: מה זה משהו מתעכב? זה בסך הכול להשלים את התהליך

אליהו (אלי) רביבו:  התהליך המקצועי התחיל והסתיים בלשכה המשפטית

ישראל אייכלר: אני מסכים איתך

ישראל אייכלר:  אני רק אומר שלא יגידו לי כאילו לשר יש איזה עניין לא לעשות את זה

אליהו (אלי) רביבו: אני לא אומר אם אומרים לי או לא אומרים לי

אליהו (אלי) רביבו:  הגיע לכאן נציג מהמשרד ואני מצפה לדעת באיזה הגיון והאם כבוד השר מודע לעובדה שכל זמן שהוא לא משלים את ההליך המאוד מאוד בסיסי הזה, ענף שלם קורס, עובדה שמעכבת את הצמיחה במשק ואת החוסן הלאומי שלנו, מעכבת ביצוע עבודות, מכניסה קבלנים לאי עמידה בהתחייבויות כלפי המזמין, הפרת חוזה, הפרת חוזה מהותית

אליהו (אלי) רביבו:       1,500 עובדים, שנים מבקשים לתת-ענף הזה, הממשלה השכילה והבינה שאין מנוס

אליהו (אלי) רביבו:  כל מה שנותר לכם זה לתקן את התקנות אבל עד היום לא השלמתם את הפעולה הזאת

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש לדעת מתי הנחתם את זה על שולחן השר והאם מאז שהנחתם את זה על שולחנו נציג מטעמכם וידא שהוא מבין שכל זמן שהוא לא נדרש לסוגייה ולא מיישם אותה, ענף שלם נמצא בתת-תפקוד

ישראל אייכלר: אני רוצה לחזק את דבריך חבר הכנסת רביבו, כי אני מבין שב-19 באפריל כבר הייתה טיוטת התקנות

אליהו (אלי) רביבו: זאת אומרת שמגיע שאפו ענק ללשכה המשפטית שתוך מקסימום חודשיים השלימה את עבודתה והתקינה את התקנות והניחה על שולחן השר

אליהו (אלי) רביבו:  אני תמה על כך שלא מעט נושאים שמגיעים לאולם הדיונים אצלי בוועדה ונוגעים בכבוד השר המכובד, לא מגיעים לפתרונם, בטח לא מקבלים מענה בפרק זמן סביר והנה אנחנו מקבלים כאן בפרצוף בימי מלחמה כאשר הממשלה עוד הרבה קודם למלחמה הבינה את גודל השעה ובפברואר כבר אמרה את אמרתה והלשכה המשפטית באפריל – שזה מקסימום חודשיים ברוטו – סיימה להתקין את התקנות והשאלה - מעבר לדרישה מלשכת השר ומכבוד השר בעצמו – היא לדעת מה אתם עשיתם מאז

ישראל אייכלר: הזכרת את השר לפחות 10 פעמים

אליהו (אלי) רביבו: כן, חד משמעית

אליהו (אלי) רביבו:  זה התפקיד שלי

ישראל אייכלר: אני מרגיש כאן משהו לא נוח

אליהו (אלי) רביבו: כן, הנה, אני אומר לך שלא נוח לי

ישראל אייכלר: בדיוק

אליהו (אלי) רביבו: אני אומר לך שלא נוח לי

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא מסתיר את זה

ישראל אייכלר: בדרך כלל לשר יש משרד ויש לו עובדים והעובדים מגישים לו דברים

אליהו (אלי) רביבו: נכון, הגישו

ישראל אייכלר: קודם, לפני שבאת, אני ביקשתי מעובדי המשרד שיביאו בפני השר ואמרה היועצת המשפטית שהיא תביא את זה בפני השר

אליהו (אלי) רביבו: הביאו בחודש אפריל

אליהו (אלי) רביבו:  ענף שלם לא מתפקד

גאולה צמח: תזכיר מוכן ומונח על שולחן השר

ישראל אייכלר: אמרת שיש עוד כמה שרים שצריכים לאשר

אליהו (אלי) רביבו: לא

אליהו (אלי) רביבו:  יש ועדה בין-משרדית

איילת וולברג: לפי החוק צריך הסכמה של שר האוצר והתייעצות עם שר הפנים

אליהו (אלי) רביבו: יפה מאוד

ישראל אייכלר: לכן ביקשנו, ואני מחזק את הבקשה של חבר הכנסת רביבו, שמיד, בהקדם האפשרי, באופן מיידי, השרים יתעשתו, יתארגנו ויביאו לנו לוועדה במהירות את התקנות

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה אדוני היושב-ראש

גאולה צמח: נעביר את המסר ללשכת השר

ישראל אייכלר: כן, תעבירו כולכם

ישראל אייכלר:  תעבירו גם לשר הפנים

אליהו (אלי) רביבו: אדוני היושב-ראש, מבדיקת עומק שאני קיימתי, הנושא לא חונה ולא מושהה, לא אצל שר הפנים ולא אצל שר האוצר

ישראל אייכלר: אני ניגש להצבעה

ישראל אייכלר:       מי בעד אישור התקנות כפי שהוקראו?     

מיכל וקסמן חילי: אדוני, תוכלו להצביע ואני אומר את הדברים אחר כך

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  אחרי ההצבעה, הישיבה ננעלת

מיכל וקסמן חילי: למעשה מה שהיה חשוב לנו לומר זה שהתקנות האלה הן למעשה הסרת המכשול האחרון בכניסתן של 3,000 עובדים זרים נחוצים לתעשייה הישראלית שמעסיקה מאות אלפי עובדים ישראלים טובים ומוכשרים ובימים אלה תומכת במדינת ישראל, גם בחזית וגם בעורף, אם במוצרי מזון, אם בתרופות, אם בפתרונות סייבר ותעשייה ביטחונית וכולי

מיכל וקסמן חילי:  הרבה מחברות התעשייה הן למעשה חברות חיוניות מוכרות ככאלה ומספקות צרכים קיומיים

מיכל וקסמן חילי:  לא מעט מהן הן תעשייה שהיא לא גדולה שנמצאת בפריפריה ו-3,000 העובדים הללו הם למעשה במקצועות שעובדים ישראלים לצערי הרב לא מעוניינים לעבוד בהם

מיכל וקסמן חילי:  אם יוצבע על התקנות האלה היום, זה מהווה הסרת המכשול האחרון

מיכל וקסמן חילי:      זו גם הזדמנות לומר תודה גם למשרד העבודה שסייע בידינו, גם לרשות האוכלוסין, גם למשרדים האחרים שהיו מעורבים, ליושב-ראש ועדת עובדים זרים חבר הכנסת רביבו שהאיץ ביישום של ההחלטה הזאת וגם לאדוני יושב-ראש הוועדה שהשכלת להביא את זה לפני תום שנת 2023 על מנת שבאמת נוכל להביא את אותם עובדים זרים

מיכל וקסמן חילי:  תודה רבה

ישראל אייכלר: מי בעד אישור התקנות כפי שהוקראו על ידי היועצת המשפטית איילת וולברג? מי נגד? אין מתנגדים

ישראל אייכלר:  אין נמנעים

ישראל אייכלר: התקנות אושרו     

ישראל אייכלר: התקנות אושרו

ישראל אייכלר:      אני מודה לכולכם

ישראל אייכלר:      ישיבה זו נעולה