הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 80, 2023-12-19 00:00

מיקי לוי: שלום לכולם, היום יום שלישי, ז' בטבת

מיקי לוי:  הריני מתכבד לפתוח את ישיבתה השנייה של הוועדה היום בנושא ניהול המשבר וההיערכות לעתיד (דוח מבקר המדינה על ההתנהלות התקציבית במשבר הקורונה 2021)

מיקי לוי:  במקום המילה "קורונה" נכתוב "מלחמה", זה אותו דבר, פחות או יותר

מיקי לוי:      זוהי ישיבת המשך לדיון שקיימתי ב-30 באוקטובר, בעקבות מצב החירום הביטחוני והכלכלי שאליו נכנסה המדינה עם מלחמת "חרבות ברזל"

מיקי לוי:  היה ברור לכולם כי מצב המלחמה מצריך ניהול תקציבי מיוחד בשל הגידול בהוצאות הממשלה לצורך ההתמודדות עם הצרכים הביטחוניים, מצוקת המפונים, שיקום היישובים המפונים, שיפוי לעצמאים שנפגעו ועוד

מיקי לוי:      ברור שקיימת ירידה בהכנסות, ובסופו של דבר, גם לא מזמן עבר בכנסת תקציב מיוחד אשר אמור להתאים למצב החדש שבו המדינה נמצאת

מיקי לוי:  שמעתי את אנשי המקצוע באוצר, שמעתי את הדיונים, שמעתי מה היה ראוי להוריד, מה רצו להוריד שומרי הסף, לצערי זה לא קרה

מיקי לוי:  הייתי חלק מזה

מיקי לוי:      בחלק הראשון של הדיון אני שמח להציג את נגיד בנק ישראל, פרופ' אמיר ירון

מיקי לוי:  ברוך הבא, תודה רבה שנענית

מיקי לוי:  שנענה להזמנתי והגיע לתת סקירה, שבעיניי חשובה ביותר בימים אלו

מיקי לוי:  כולנו מבקשים לשמוע תחזיות לגבי הצמיחה הצפויה, תחזיות הגירעון, מצב הריבית ועוד

מיקי לוי:  הנגיד ייתן את סקירתו, ולאחר מכן, אם תהיינה שאלות של חברי הכנסת, נוכל לשאול

מיקי לוי:      בחלק השני של הדיון, לפני שהנציג של אגף התקציבים בורח לנו, אני מקווה שאני אספיק, כי הוא הודיע לי שהוא רוצה לצאת באמצע עקב נושאים שהוא צריך להיות בהם

מיקי לוי:  אז אם אנחנו נספיק, נעשה את זה

מיקי לוי:  אם לא, אני אזמין אתכם פעם נוספת

מיקי לוי:  בחלקו השני של הדיון אנחנו נמשיך לדון בתוכנית משרד האוצר להתנהלות בתוך המצב הכלכלי הלא פשוט שבו אנחנו נמצאים, ולאור תקציב המדינה אשר עבר בכנסת בשבוע שעבר

מיקי לוי:      בדיון הקודם ציינתי כי איני, תקשיב, איני מקבל את עמדת משרד האוצר שהתנהלותו היא על בסיס הפקת לקחים מתקופת הקורונה

מיקי לוי:  בדוח מבקר המדינה נכתב במיוחד, באופן ברור לחלוטין, שעל משרד האוצר היה להכין תוכנית מגירה

מיקי לוי:  רוב הדברים היו דומים: שיפוי עצמאים, מפונים, כל מה שאתם רוצים, בתי חולים, בריאות

מיקי לוי:  היה צריך רק להחליף את המילה

מיקי לוי:  במקום "קורונה", "מלחמה", ולעשות התאמות בהתאם

מיקי לוי:      אני עדיין סבור כי היה על האוצר והמדינה להכין תוכניות מגירה מוכנות לשליפה במצב חירום, כדי לא לעבור שוב את אותה דרך חתחתים שעברנו בקורונה, וכעת אנחנו עוברים שוב

מיקי לוי:  כל הדיונים בוועדת הכספים, בוועדת הכלכלה

מיקי לוי:  להמציא את הגלגל מחדש, מה שנקרא

מיקי לוי:  כן דוחות, לא דוחות; כן עצמאים, לא עצמאים

מיקי לוי:  היה אפשר לעשות את זה אחרת

מיקי לוי:  היה אפשר להקל על הציבור, אילו היו תוכניות שהיה צריך לשלוף אותן

מיקי לוי:  במקום זה, התחלנו הכול מההתחלה

מיקי לוי:  אני מפנה אתכם לדוח מבקר המדינה, שם נכתב בפירוש שעל האוצר היה להכין תוכניות

מיקי לוי:  והתשובה שקיבלתי מאנשיכם באוצר כי הם, על בסיס הלקחים הם מתארגנים

מיקי לוי:  זו לא תשובה, בוודאי לא תשובה כלכלית טובה להתארגנות כלכלית

מיקי לוי:      דרשתי מהאוצר בדיון הקודם, וכמו כן מהמועצה הלאומית לכלכלה

מיקי לוי:  חבל שפרופ' שמחון יצא, כי הנציג שלו היה אצלי בפעם הקודמת להכין תוכניות מגירה מתכללת

מיקי לוי:  זה לא אני דורש, דוח מבקר המדינה דרש

מיקי לוי:  וכולם מלאי הבטחות, כן נעשה

מיקי לוי:  חבל שפרופ' שמחון יצא, לא יודע למה יצא

מיקי לוי:  אני בספק כי תוכנית כזו קיימת כבר כעת, אולם הנושא מספיק חשוב כדי לשמוע מכם עדכון היכן הדברים עומדים, אם אתה יודע, אם אתם מתכוונים להכין תוכנית או התחלתם להכין תוכניות, למרות שרק חודש וחצי עבר מאז

מיקי לוי:      כמו שיפוי למעסיקים ועצמאים, עובדים שהוצאו לחל"ת או פוטרו, עלות המלחמה והשפעתה על גביית המיסים, השפעות על דירוג האשראי הישראלי בעולם, סיוע לשכבות החלשות

מיקי לוי:  ואם בחלק הראשון של הישיבה עסקנו במאקרו, הרי שכאן, יחד עם נציגי האוצר, אנחנו נדבר בהתאם

מיקי לוי:      תודה רבה, עוד פעם, אדוני

מיקי לוי:  בבקשה, כל הבמה שלך

אמרי רון: קודם כול תודה, יו"ר הוועדה מיקי, אנחנו מכירים כבר הרבה זמן, על ההזדמנות לומר כמה מילים

אמרי רון:  אני לא אלך אחורה לקורונה, רק בקונטקסט של התחזיות, לתת את הפרספקטיבה של מה היה אז ואיפה אנחנו רואים את עצמנו כרגע

אמרי רון:      קודם כול, נתחיל בזה

אמרי רון:  אנחנו כמובן באירוע נוראי

אמרי רון:  וקודם כול, טובי בנינו ובנותינו נלחמים כעת בחזית, ואני כמובן מאחל להם ברכת הצלחה

אמרי רון:  ליבנו, כמובן, עם כל משפחות הנופלים

אמרי רון:  אנחנו כמובן מבקשים החלמה מהירה לכל הפצועים ומאחלים ומתפללים לחזרתם המהירה של כל החטופים

אמרי רון:  זה יושב בראש של כולנו

אמרי רון:  ואנחנו בתקופה, כמובן, מאוד מאתגרת בפן הביטחוני, אבל ברור שיש לה השלכות כלכליות, וזה מה שאני אנסה להראות פה

אמרי רון:      הסדר של המצגת הוא קצת מה קורה בעולם, פתיח

אמרי רון:  אחרי כן קצת רקע איפה אנחנו עכשיו מבחינת הכלכלה, אפרופו הכניסה לכל האירוע המלחמתי

אמרי רון:  אי אפשר שלא לדבר קצת על אינפלציה וכיוצא בזה

אמרי רון:  ואני לא כל כך ידעתי מה הקונטקסט, אבל עכשיו שאני קצת אולי מבין יותר את הקונטקסט, החלק האחרון הוא יותר תחזיות ספציפיות למה יקרה לכלכלה, וגם איך שאנחנו רואים איך שצריך להתנהל תקציבית לאור מה שאנחנו עושים

אמרי רון:  אז אני אנסה להשאיר מספיק זמן לחלק הזה, ודווקא ארוץ יותר על החלק הראשון

אמרי רון:      מה שאנחנו רואים בגדול זה שבארצות הברית הכלכלה הפתיעה יחסית לטובה עד עכשיו, אבל גם בארצות הברית המשק הראה איתנות מאוד גדולה, אבל אנחנו רואים ירידה צפויה של הפעילות שם

אמרי רון:  אירופה עדיין עם פעילות חלשה

אמרי רון:  לדוגמה, הם היו עם צמיחה שלילית ברבעון הזה, הם אמורים להיות עם צמיחה שלילית ברבעון הבא, מה שנקרא על-ידי כלכלנים אפילו מיתון טכני

אמרי רון:  אבל הסביבה האינפלציונית בעולם היא כזאת שמתמתנת, ואפשר לומר שרוב הבנקים המרכזיים רואים את עצמם בסוף הסבב של עליות הריבית, וכנראה לקראת המחצית השנייה של שנת 2024 הם מסמנים שהם יתחילו לפעול לתוואי של הורדת ריבית

אמרי רון:      הקווים בצד שמאל הם העקום של ה-FED

אמרי רון:  אפילו לפני שבוע פאוול אמר משהו, אז השוק קיבל את זה בברכה, שהוא מסמן את זה שהריביות ירדו

אמרי רון:  אחרי כן היו עוד כמה דוברים, אז אתם רואים, בין הקו המקווקו לקו הכחול, העקום קצת עלה חזרה, אבל בגדול אתם רואים שמתחילה להיות ירידה לאחר המחצית השנייה של השנה

אמרי רון:  ובאמת ראינו את האינפלציה של יורדת, אני אתייחס לזה יותר מאוחר, בקטע של האינפלציה

אמרי רון:      בואו נדבר על ישראל

אמרי רון:  אני רוצה להגיד שני דברים מאוד חשובים, גם בקונטקסט של המלחמה עכשיו

אמרי רון:  ישראל נכנסה לאירוע הזה במצב טוב

אמרי רון:  יחס חוב-תוצר של 60%, הגירעון החזוי בתקציב היה כ-1%

אמרי רון:  היה לנו שוק עבודה מאוד הדוק, זאת אומרת, אבטלה מאוד נמוכה

אמרי רון:  וצמיחה

אמרי רון:  אם הייתם שואלים אותנו מה הייתה צריכה להיות הצמיחה אילולא המלחמה, היינו אומרים לכם בערך 3

אמרי רון: 4%

אמרי רון:  הרי החלטת הריבית הייתה בערך שבוע, שבוע וחצי אחרי תחילת הלחימה

אמרי רון:  אם היינו מגיעים לזה ללא הלחימה, אני מניח שהיינו מצביעים על צמיחה של 3

אמרי רון: 4%, וכנראה כ-3% ב-2024

אמרי רון:  למה אני אומר את זה? בראייה בין-לאומית, בעולם, שהראיתי לכם, שמתמתן, ברור לנו שאנחנו בצמיחה מאוד יפה

אמרי רון:       הפרספקטיבה הזאת היא שבזמן הקורונה התכווצנו בערך ב-2%, שזו אחת ההתכווצויות של תוצר הכי נמוכות בעולם, ולאחר מכן, ב-2021 צמחנו ב-9

אמרי רון: 3%, וב-2022 6

אמרי רון: 5%

אמרי רון:  אני רוצה שתזכרו את המספרים האלה, כי אני אומר, גם תחת התחזיות הטובות של כל האירוע הביטחוני שאנחנו נמצאים בו, אנחנו כנראה לא נראה את המספרים האלה

אמרי רון:  וכשאנחנו חושבים על ההתאמות והשינויים בתקציב בהמשך הדרך, וכשאנחנו אומרים שצריך להתנהל פה באחריות לאור כל שאר הדברים, צריך לזכור שני דברים, שאני אומר אותם בהמשך

אמרי רון:  יהיו כנראה הוצאות יותר גדולות, מה שלא היה באירוע הקורונה, הוצאות פרמננטיות בתחום הביטחון, וגם כל העולם של ההייטק אז היה בשוונג מאוד גדול, והסיכוי שאנחנו נראה מספרים כמו 9

אמרי רון: 3% ו-6

אמרי רון: 5% כמו ביציאה מהקורונה, שעזרו לנו לחזור

אמרי רון:  אנחנו היינו לפני הקורונה ב-60% יחס חוב-תוצר, עלינו ל-72%-73%, והצלחנו לרדת ל-60% ממש לפני האירוע המלחמתי הזה

אמרי רון:      חלק מזה נבע גם מאחריות פיסקלית, אבל חלק מזה נבע גם מזה שצמחנו כל כך יפה, ולכן אני אומר, אנחנו צריכים להבין ש-9

אמרי רון: 3% זה לא הסטנדרט

אמרי רון:  נכנסנו במצב טוב

אמרי רון:  ושתי נקודות שאני אומר בכל מקום, והיה לי כנס רק עם פאוול, ואני נמצא עם משקיעים, כמעט בכל שבוע, כדי להגיד, קודם כול שיבינו: ישראל נכנסה במצב טוב, ולישראל יש היסודות הנכונים להצליח

אמרי רון:  צריך פשוט לנהל את זה נכון

אמרי רון:      אתם רואים פה את התוצר, והקו המקווקו זה המגמה, ואני מעריך שאילו היינו בלי המלחמה, היינו, מה שנקרא בעגה המקצועית, מגיעים ל-Super Softish Landing

אמרי רון:  זאת אומרת, מגיעים לאינפלציה לתוך היעד, אי שם ברבעון הראשון, תוך צמיחה של בערך 3%

אמרי רון:  זה בהחלט מה שנקרא בעגה המקצועית נחיתה רכה

אמרי רון:       כל זה לפני האירוע

אמרי רון:  בואו נמשיך הלאה

אמרי רון:  דיברתי על שוק העבודה, אתם רואים, אבטלה מאוד נמוכה, השתתפות מאוד גבוהה, וההיחלשות בשוק העבודה שכן ראינו היא בעיקר במשרות הפנויות

אמרי רון:  הירידה המסיבית הייתה בהייטק, אבל לשמחתו, בחודש-חודשיים האחרונים, ראינו שהירידה הזאת הגיעה להתמתנות

אמרי רון:  כל זה לפני המלחמה

אמרי רון:      אחד הדברים שכלכלנים תמיד חוששים ממנו בנושא האינפלציה הוא הנושא של ספירלת שכר-מחירים

אמרי רון:  למטה, באפור, זה השכר הריאלי

אמרי רון:  אנחנו לא רואים פה ספירלה

אמרי רון:  הפיק שאתם רואים הוא ההסכם עם ההסתדרות

ולדימיר בליאק: לגבי ההייטק, ראית את ההתמתנות באוגוסט–ספטמבר?     

אמרי רון: אנחנו נראה אותו עוד מעט

אמרי רון:  אז זה היחס חוב-תוצר, אני חושב שזו תעודת כבוד למדינת ישראל, לאורך השנים ירדנו מכמעט 100 ל-60

אמרי רון:  הסקאלה פה היא לא קלה

אמרי רון:  עלינו בקורונה ל-72, וירדנו ל-60 בחזרה

אמרי רון:      מגזר ההייטק

אמרי רון:  אין ספק שההייטק הוא חשוב מאוד עבורנו

אמרי רון:  זה כמעט 40% מצמיחת התוצר העסקי בחמש השנים האחרונות, יותר מ-50% מהיצוא, 25% ממס הכנסה, 17% מהתמ"ג

אמרי רון:  גם הייטק לא הכי קל להגדיר בדיוק, אבל אלה בערך הנתונים

אמרי רון:      ההייטק גם תורם חלק יותר ויותר מהותי ביצוא

אמרי רון:  זאת אומרת, הוא כבר מהווה חלק הרבה הרבה יותר חשוב בנושא הזה, וזה כמובן מתחבר קצת לרגישות שלנו, לשער חליפין

אמרי רון:      איפה אנחנו כן רואים משרות? יש בתרשים משולש קטן, הוא מסמן את המקום שבו השכר של ההייטק היה אמור להיות אילו הוא היה מתקדם לפי קו המגמה

אמרי רון:  אנחנו פשוט רואים שהסקטור הזה הוא סקטור שהשכר בו ממש היה מעל קו המגמה

אמרי רון:  אם אתה מנקה את ההייטק, אתה רואה שהמגזר הפרטי ללא הייטק הוא פחות או יותר איפה שהוא צריך להיות

אמרי רון:      מה שחשוב הוא גיוסים

אמרי רון:  אתם רואים פה, לצערי, שהגיוסים ירדו

אמרי רון:  הם חזרו בערך לתקופה של 2018–2019, היו פה פשוט סדרי גודל של גיוסים מאוד מאוד גדולים ב-2021 ו-2022, אפילו בשנת 2020

אמרי רון:  נכון שבכל העולם הייתה ירידה בנושא הכספים של ההייטק, היא התחילה במחצית שנת 2022, עם הירידה של נאסד"ק, אבל בעולם ראינו איזושהי התאוששות ב-2023, ובישראל אנחנו עוד לא לגמרי רואים עדות ברורה לזה

אמרי רון:  ועכשיו יש כמובן האירוע הביטחוני, אנחנו נצטרך לראות מה יהיה בעקבותיו

אמרי רון:      יחד עם זה, אם מסתכלים איפה הייתה הירידה הכי גדולה בתוצר לנפש בישראל, זה היה בשנת 2021–2022, כשהדוט

אמרי רון: קום נפל, וגם הייתה אז האינתיפאדה, זה קצת מזכיר אולי את הסיטואציה עכשיו, ואז הצמיחה ירדה הכי הרבה בישראל

אמרי רון:  אבל יש הבדל בין ההייטק של אז להייטק של היום

אמרי רון:  ההייטק של אז היה בעיקר מה שאנחנו קוראים לו Dream companies

אמרי רון:  אלה היו חברות בטלקומוניקציה, ללא ביזור, רובן היו אפילו בלי מוצר

אמרי רון:  היום ל-60% בערך מהן יש מוצר, ואנחנו נמצאים בהרבה מאוד תחומים

אמרי רון:  אז במובן הזה אני חושב שההייטק יותר חזק, אבל כמו שאתם רואים, הוא גם מהווה משקל הרבה יותר גדול בכלכלה שלנו

אמרי רון:      אני חושב שבגדול, ההייטק גם עובר שינויים מסוימים

אמרי רון:  כמובן, אנחנו בעולם הסייבר מאוד ידועים, חלק מאותה צמיחה מאוד גבוהה שדיברתי עליה ב-2021–2022, ראינו בעולמות הפינטק והסייבר והדיגיטציה בעקבות הקורונה

אמרי רון:  וזה אומר שגם היו המון אקזיטים מאוד מהירים, בחברות שלא בהכרח היית צריך להשקיע בהן המון הון

אמרי רון:  אבל כשאתה הולך לכלכלה נקייה, כשאתה הולך לעולמות של פודטק ומקומות כאלה, סביר להניח שגם ייקח יותר זמן ואולי יצטרכו יותר הון בתחומים האלה

אמרי רון:      האינפלציה

אמרי רון:  קיבלנו מדד טוב, ואני רוצה להגיד כבר עכשיו

אמרי רון:  אנחנו תמיד, גם כשזה עובד לטובתנו וגם כשזה עובד לרעתנו, אנחנו משתדלים לשמור על קור רוח, במובן הזה שאנחנו מסתכלים לא רק על המדד האחרון, אלא על כמה מדדים, מנסים לאמוד את הדינמיקה של האינפלציה

אמרי רון:  אבל עובדתית, אנחנו עכשיו באינפלציה שנתית של 3

אמרי רון: 3%, אנחנו ללא מזון ואנרגיה ב-2

אמרי רון: 9%, ואתם רואים שאנחנו בתחתית של ה-OECD

אמרי רון:       כשאני מדבר על דינמיקה, אנחנו מסתכלים על האינפלציה לשלושה חודשים, או התלת-חודשית, מכפילים אותה ב-4, את האינפלציה החצי-שנתית מכפילים ב-2

אמרי רון:  ואתם רואים שזה מפורק גם לשכירים ולא שכירים

אמרי רון:  אותנו מאוד מעניין מצד אחד הלא שכירים, ואני חושב שפה יהיו החדשות הטובות במדד האחרון

אמרי רון:  אנחנו רואים את השכירויות, שזה אחד הדברים הדביקים, שם הייתה ירידה, וזה מאוד מאוד חשוב

אמרי רון:  מצד שני, שער חליפין מאוד משפיע על המוצרים השכירים, אתם רואים ששם הייתה קצת קפיצה, והוא כמובן מאוד וולטילי ומשתנה עם שער החליפין

אמרי רון:  אבל בגדול, הדינמיקה היא דינמיקה טובה במובן הזה שהתלת-חודשי הוא יותר נמוך מהחצי-שנתי, שהוא יותר נמוך מהשנתי

אמרי רון:      בשוק הדיור אנחנו רואים, לעומת הפיק של 20%, ירידה במחירי הדיור, וזה שוק שנצטרך לשים עליו עין, אני תכף אתייחס אליו, בכל הנושא של עובדים פלסטינים

אמרי רון:  קודם כול, אנחנו רואים את ירידת מחירי הדיור, ועם זה באה גם ירידת מחירי השכירויות

מיקי לוי: זה מבורך, אבל מה יקרה ביום שלמוחרת?     

אמרי רון: אז אני רוצה לומר שני דברים

אמרי רון:  קודם כול, לפני האירוע המלחמתי, אנחנו ראינו היתרים שהם מעל התחלות בנייה

אמרי רון:  קבלן שיש לו היתרים גם עם איפה שהריבית הייתה, בסוף היה מגיע להתחלת בנייה

אמרי רון:  זאת אומרת, בטווח של שנה וחצי, כנראה עדיין היינו רואים זרם של 60,000 יחידות שאפשר להתווכח, צריך 70,000, אבל אפשר איך שהוא לחיות עם זה, ועם מגמה כזאת, כנראה היינו רואים - - -

אמרי רון:      הבעיה הייתה שבהרבה מקומות שבהם היו מכרזים, המכרזים לא צלחו

אמרי רון:  גם השיווקים הצטמצמו, ולכן, עוד לפני האירוע המלחמתי ובעיית ההיצע, בראייה של שנתיים פלוס וכיוצא בזה, היה פה איזשהו אירוע של כנראה צמצום המלאי, ופה היה צריך לתת לנושא הזה דחיפה רצינית

אמרי רון:  זה עוד בלי כל קשר לבעיית ההיצע של הפועלים

אמרי רון:  כדי שלקבלנים התשואה תהיה כזאת ששווה להם לעשות את זה, ההתאמה בעצם צריכה להיות דרך מחירי הקרקע, ולהתאמה הזאת דרך המכרזים, זה עוד לא לגמרי הגיע לשם

מיקי לוי: אני אומר פה את דעתי האישית

מיקי לוי:  אני צריך אולי להגיד אותה במליאה, ולא כאן

מיקי לוי:  חומר הנפץ הזה יתפוצץ בסופו של דבר

מיקי לוי:  אי-הגעה של הפועלים פנימה, הפגיעה הממשית, גם בדיור, והפגיעה בבנייה עצמה

מיקי לוי:  שמעתי את גורמי הביטחון, ורובם ככולם אמרו: אולי לא כל ה-160,000 בבת אחת, או 180,000

מיקי לוי:  נעשה את זה בהדרגה

מיקי לוי:      אבל לנעול את השערים, בתפיסת העולם שלי, גם לאור עברי כאיש ביטחון, אני חושב שזאת טעות, וזה לא ביטחון כאן כרגע, אבל אנחנו עלולים לשלם עליה ביוקר

מיקי לוי:  כי אם הצד השני ייקלע למצב כלכלי קשה, זה מתפרץ לכיוונים אחרים

מיקי לוי:  אני הייתי שם בשנים 2000–2004, אני יודע בדיוק מה קרה

מיקי לוי:  ופה, חבל מאוד שקולו של מפכ"ל המשטרה והשר לביטחון נשמע, והיתר לא

מיקי לוי:  זה חבל מאוד

מיקי לוי:  זאת דעתי האישית

מיקי לוי:  לא התאפקתי, אני מתנצל

אמרי רון: זה בסדר, מיקי

אמרי רון:  אני רק אגיד, אני לא נכנס לאלמנטים הביטחוניים

אמרי רון:  מה שניסיתי להגיד זה שעוד לפני המלחמה, בטווח הקצר של שנה וחצי היה פה זרם צפוי, אבל אחרי זה, והשוק הזה הוא שוק צופה פני עתיד, רואה שיש פה ירידה בהיקף המכרזים, וכבר שם היה צריך לתת "פוש"

אמרי רון:  עכשיו בעיית ההיצע של העובדים היא כמובן שמן למדורה בשוק הזה

אמרי רון:      הציפיות לאינפלציה הן שאנחנו ניכנס לטווח היעד, שהוא 1%–3%, שאני גם אתמול בנאום בטקס בבית הנשיא חיזקתי את הנושא הזה, שאני חושב שזה הטווח הנכון למדינת ישראל

אמרי רון:  מדינה כמשק פתוח צריכה את הגמישות הניהולית הזאת

אמרי רון:  ואנחנו אי שם

אמרי רון:  כרגע הצפי הוא שניכנס ליעד סביב הרבעון הראשון

אמרי רון:  אבל אני רוצה להגיד משהו על הציפיות האלה

אמרי רון:  זו התוחלת, זה הממוצע של הציפיות

אמרי רון:  אני חושב שהפעם השונות היא מאוד גדולה סביב האירוע הזה

אמרי רון:  למה? בדיוק מהסיבה שאמרנו

אמרי רון:  אני מסתכל על החקלאות ומסתכל על תחום הבינוי

אמרי רון:  שם אנחנו רואים זעזוע היצע ברור

אמרי רון:  וכשאתה מחזיק את כל שאר הפרמטרים קבוע, ברור שהוא אמור להביא לעליית מחירים

אמרי רון:  לעומת זה, באזורים כמו פנאי ותרבות אנחנו רואים זעזוע ביקוש

אמרי רון:  איזה מהם יהיה אגרסיבי יותר ויוביל בסוף, אחד מוריד אינפלציה, אחד מעלה אינפלציה

אמרי רון:  איזה מהם יביא אותנו בסוף, מאוד מאוד קשה לדעת, וזה גם מאוד תלוי באורך האירוע הביטחוני ובמה נעשה

אמרי רון:  אבל אלה הציפיות נכון לעכשיו

אמרי רון:      אלה הציפיות של החזאים, על פי חודש, זה עוד לפני המדד האחרון, אז הם כנראה אפילו ירדו טיפה

אמרי רון:  אבל בגדול אנחנו מדברים על להיכנס ליעד האינפלציה בטווח של הרבעון הראשון, ואפילו להתקרב לאמצע היעד לקראת סוף השנה הבאה, סוף שנת 2024

אמרי רון:      הייתי אומר ששער חליפין בשנה האחרונה הוא סיפור של שתי פאזות

אמרי רון:  הפאזה הראשונה היא פחות או יותר עד האירוע הביטחוני

אמרי רון:  מה שרואים פה בכתוב הוא שער חליפין המנובא על-פי נאסד"ק

אמרי רון:  רואים כמה הוא קרוב לשער החליפין בפועל

אמרי רון:  ואי שם בינואר 2023 הוא נפרד

אמרי רון:  אני חושב שהשינויים החוקתיים הביאו לפרמיית סיכון מסוימת

אמרי רון:  ובאמת ביום שישי 6 באוקטובר, שער החליפין היה 3

אמרי רון: 86

אמרי רון:  לאחר מכן, כמובן יש לנו האירוע הביטחוני, ואז גם יש אירוע שונה, שאנחנו מתערבים, אני תכף אדבר על הצעדים שעשינו

אמרי רון:  אני רק אגיד שהקשר בין שער החליפין לנאסד"ק הוא קשר הדוק, הוא קורלציה מאוד גבוהה

אמרי רון:  שמעתי כל מיני ביטויים שאולי הוא קשור למשתנים אחרים, הם לא יציבים, והקורלציה היא הרבה יותר נמוכה

אמרי רון:      אלה הן הריביות בארצות הברית ובאירופה, ולפי דעתי הן לא יעלו, והן יתחילו לרדת בחצי השני של השנה

אמרי רון:  אני רוצה להגיד משהו על הצעדים של בנק ישראל, היות שקיבלתי על זה הערות לא מעטות

אמרי רון:      מה שרואים על ציר ה-X הוא מספר החודשים שבו האינפלציה סטתה מהיעד, ועל ציר ה-Y רואים את הריבית פחות האינפלציה

אמרי רון:  זה איזשהו מדד לריסון

אמרי רון:  בירוק רואים את ארצות הברית ב-8-

אמרי רון:  זה כשהריבית שם הייתה 1%, והאינפלציה הייתה 9

אמרי רון:  לקח להם סיבוב מאוד מאוד גדול להגיע חזרה למעל 0, שנקרא לו אזור עם ריסון

אמרי רון:       אנחנו פעלנו בקצב שאני חושב שהוא היה נכון

אמרי רון:  אנחנו באירוע ביטחוני, מאוד קשה לדעת, אבל בוודאי, אילולא הוא היה, עשינו את הצעדים הנכונים, אולי לא הכי פופולאריים, וזה התפקיד שלנו, ואנחנו עושים את זה, ומאוד חשוב להבין את זה

אמרי רון:  וחשוב להבין, אנחנו מבינים את הכאב של אלה שזה כאב להם בכיס, אבל הם חייבים להכין שהאלטרנטיבה היא הרבה יותר כואבת

אמרי רון:  כל מי שהיה פה בעולמות אינפלציה יותר גבוהים, יציבות מחירים היא תנאי לפעילות תקינה

מיקי לוי: זה הסעיף שמעצבן את כולם, אז אני אגיד, לפחות אני וחלק ניכר מאנשי מפלגתי, אתם לא צריכים להגיב, נעשה הכול כדי לשמור על עצמאות בנק ישראל, אחרת המדינה תלך לתוהו ובוהו בנושא הכלכלי

מיקי לוי:  כי זה בדיוק המקום של האיומים, ואנחנו מכירים את זה

אמרי רון: מיקי, תודה

אמרי רון:  דיברנו על שוק הדיור, שיש בו גם בעיית ההיצע, ואני מסכים חייבים למצוא דרכים, אני לא איש ביטחון, אבל ככל שימצאו דרכים שמגבלת העבודה תרד, הן מבורכות, כי באמת יש שם גם ירידה בפעילות, וגם ירידה מסוימת שראינו לאור הריביות עוד לפני כן, מבחינת הפעילות הכללית

אמרי רון:      איפה אנחנו רואים את האשראי במשק? הגידול באשראי בעסקים גדולים ובינוניים גדל

אמרי רון:  לחברות האלה יש קווי אשראי מראש, מימשו אותם

אמרי רון:  לעומת זה, אתם רואים שיתרות האשראי של עסקים קטנים וזעירים ירדו, וכמו בקורונה, גם פה זה היה הפוקוס שלנו, ותכף אני אגיע לצעדים שעשינו

אמרי רון:      דובר רבות על הבנקים, ואין ספק שלבנקים היו רווחים גבוהים מאוד בתקופה שבין הקורונה ועד עכשיו

אמרי רון:  אני רוצה לתת פרספקטיבה למה זה קרה, בין היתר

אמרי רון:  בישראל לרוב ההלוואות ניתנות בריבית משתנה

אמרי רון:  דרך אגב, זה נובע בין היתר מזה שהשוק הפיננסי פה לא מספיק מפותח

אמרי רון:  אין איגוח, אין REPO, ולכן הם נותנים הלוואות בריבית משתנה

אמרי רון:  ברגע שאני מעלה את ריבית בנק ישראל, הם מייד, בצד ההכנסות מקבלים הכנסה יותר גבוהה

אמרי רון:  מספיק שלוקח להם קצת זמן להעביר את התמסורת לצד הפיקדונות, ותכף אני אראה לכם, הציבור הישראלי היה הרבה זמן בריבית מאוד נמוכה, היה בעו"ש, אז הפער הזה, אפילו על תקופה של כמה חודשים או של חצי שנה, עד שהתמסורת הזאת זזה, מביא לרווחים מאוד גדולים

אמרי רון:      מה שחשוב להבין הוא שהיום התמסורת בישראל, האדום זה מימין ריבית בנק ישראל, בשמאל זה הריבית של ה-FED, והצבעים האחרים הם ריביות לפיקדונות לזמן קצוב

אמרי רון:  רואים שהתמסורת בארצות הברית היא הרבה יותר נמוכה בין הריבית שלהם

אמרי רון:  אבל בישראל, בכתום זה הכסף שישב בעו"ש, ואתם רואים כמה זמן לקח מתחילת האירוע עד שהכתום התחיל להצטמצם ועבר לפיקדונות לזמן קצוב שעליהם יש ריבית, וגם לקרנות כספיות

אמרי רון:  אני חושב שזה חלק גם מהכלה וחינוך פיננסי שחשוב שיהיו בציבור

אמרי רון:      נדבר על השפעת המלחמה, אני חושב שפה אנחנו מגיעים למאני טיים

אמרי רון:  נתחיל בשקף שאני מראה בהרבה כנסים בין-לאומיים, כי כמובן אי-הוודאות היא מאוד גדולה

אמרי רון:  באדום אתם רואים אירועים ביטחוניים

אמרי רון:  אין טעם ללכת ליום כיפור וכיוצא בזה, כי כלכלת ישראל הייתה שונה במהותה אז

אמרי רון:  אבל אתם רואים שלאחר האירועים האדומים, בכחול זו צמיחה רבעונית, אנחנו יודעים לצמוח

אמרי רון:  אלה החדשות הטובות

אמרי רון:  בבסיס, לישראל יש הדינמיקה, היזמות, המשק שיודע בדרך כלל לחזור ולשגשג, ואני מאמין שיש לו כל היסודות הנדרשים לכך

אמרי רון:      מה קרה לפעילות? הפעילות ירדה מהר מאוד

אמרי רון:  פה רואים את כרטיסי האשראי

אמרי רון:  ירדנו מייד אחרי החגים ל-75%, והיום אנחנו בחזרה בסביבה של 98%, אבל זה לא מפוזר באופן אחיד

אמרי רון:  לדוגמה, רשתות מזון הן מעל 100%, ולעומת זה אפשר לראות שחינוך ופנאי עדיין נמצא ברמה מאוד נמוכה, וזה טבעי

אמרי רון:  ודרך אגב, יש היסטוריה שאחרי אירועים ביטחוניים, לנושא התיירות לוקח זמן להתאושש

אמרי רון:  גם אם מחר נכריז שהכול איך שהוא נגמר, זה לוקח זמן

אמרי רון:  אבל מסעדות, אפשר לראות, הן כבר ברמה מאוד גבוהה, למרות שסביר שהרבה מזה זה טייק-אווי וכיוצא בזה

אמרי רון:      זה לא מסודר לגמרי, זה סקר לגבי איך הציפיות של המגזר העסקי לגבי פגיעה בפדיון בנובמבר

אמרי רון:  רואים את התחומים

אמרי רון:  זה לא מפתיע שבהם יש פגיעה מאוד גדולה, אבל זה היה נכון לנובמבר

אמרי רון:  כל שבוע פה הדברים משתנים, אבל זה נותן איזושהי אינדיקציה

אמרי רון:      אני רוצה להראות מהי המגבלה הגדולה שלהם

אמרי רון:  תסתכלו קודם כול על הנושא של מגבלת הביקוש, אתם רואים איך זה קפץ בצורה מאוד גדולה, ויחסית, כרגע לפחות, מגבלת האשראי היא לא כל כך רלוונטית

אמרי רון:       מה לגבי עובדים? בפיק ראינו כמעט 6,000 עובדים יוצאים לחל"ת, זה ירד לסביבות 2,000

אמרי רון:  אתם רואים שבמצטבר זה הגיע ל-160,000, אבל עוד אין לנו משירות התעסוקה נתונים כל כך טובים לגבי כמה חזרו, מדובר על בערך 50,000

אמרי רון:  פה היה גם צעד שעבדנו עם האוצר בתוך המתווה

אמרי רון:  אחד ההבדלים מהקורונה, שבקורונה היית צריך שהעובד יהיה שלושים יום בחוץ, והיום אתה יכול החזיר אותו לאחר 14 ימים

אמרי רון:  אז בתקווה שהגמישות הזאת, במסגרת העליות והמורדות של הפעילות הביטחונית, תאפשר, גם אם הוצאת מישהו, להחזיר אותו יותר מהר

אמרי רון:       דיברתי על ההיתרים והתחלות הבנייה

אמרי רון:  הפער הזה, זה יגיע להתחלות הבנייה כל עוד יהיו עובדים

אמרי רון:  אבל כמו שאתה ציינת, בערך 30% מהענף הם עובדים פלסטינים, זה גם לא משהו שהוא מבוזר

אמרי רון:  הם בתת-תחום של מה שנקרא עיסוקים רטובים, ולכן גם לא קל להחליף את זה באופן מיידי

אמרי רון:      אם נסתכל על ענף הבנייה, אתם רואים שגם בענף הבנייה, ואנחנו שומעים הרבה הערות על הריבית, תסתכלו באופן יחסי, זה לא אומר שזה לא כואב, אבל הם רואים בעיקר את הבעיה פה כביקוש נמוך ובמחסור בעובדים מקצועיים בעבודות רטובות

אמרי רון:  זה הדבר הראשון, ואנחנו חייבים למצוא פה את הפתרונות בהמשך הדרך

אמרי רון:      אז בואו נדבר קצת על המדינה, איך היא נתפסת

אמרי רון:  אחד הכלים להסתכל, אומנם זה לא השוק הכי נזיל, אז צריך להתייחס לזה בקצת זהירות, אבל פה אתם רואים בצד שמאל את ה-CDS, זו בעצם פרמיית הסיכון של ישראל, אתם רואים איך היא קפצה בהתחלה בכמעט מאה נקודות, אבל לאחר מכן הייתה התמתנות מסוימת, וזה טוב

אמרי רון:      בצד ימין אתם רואים את זה בסקאלה של מדינות אחרות

אמרי רון:  ולצערי, אנחנו עכשיו ברמה של מדינות שהן BBB

אמרי רון:  למרות שאנחנו מדורגים AAA, ככה לפחות שוק ה-CDS מתמחר אותנו

אמרי רון:  בסדר

אמרי רון:  אני רק אומר, צריך לשים על זה עין כשאנחנו מדברים על אחריות תקציבית ועל כל שאר הדברים

אמרי רון:  זה לא נעשה בוואקום, השווקים מסתכלים עלינו, ההתמתנות הזאת קשורה גם לשער חליפין, כמו שאמרתי, ולשאר הפרמטרים שהשתפרו, הם השתפרו בין היתר כנראה כי השוק רואה משהו לגבי ההסתברויות

מיקי לוי: מזה יש נגזרת לדירוג האשראי?     

אמרי רון: זה משהו שנסחר כל הזמן

אמרי רון:  דירוג האשראי הוא אקט אקטיבי של חברת הדירוג

אמרי רון:  הם אמרו את דברם, הם כמובן מסתכלים עלינו

ולדימיר בליאק: האם זה אומר שבפועל הדירוג ירד?     

אמרי רון: צריך להבין, קודם כול, ישראל מבורכת בזה שרוב החוב שלה הוא שקלי

אמרי רון:  בערך רק 14% או 15% מהחוב הוא דולרי

אמרי רון:  אז קודם כול, אין לנו החשיפה של הרבה מדינות, נקרא להן, בין מתפתחות ל - - - 

אמרי רון:  ובאמת בשוק האג"ח השקלי אנחנו לא ראינו איזושהי קפיצה גדולה של הפרמיה, בין ביתר כי בתקופה האחרונה הציפיות בשוקי האג"ח בעולם היו לירידת ריבית מה-FED ומה-ACB, וזה הוביל לירידה של האג"חים באופן כללי, רק הירידה לא הייתה גדולה כפי שהיא התבטאה בשווקים האלה

אמרי רון:  ואנחנו לא רואים כרגע איזושהי התפרצות בסדרי הגודל של ה-CDS

אמרי רון:  זה טוב, אבל אתה יודע, השוק מסתכל ובוחן אותנו כל הזמן

אמרי רון:      זה שקף מעניין, כי הקו הוורטיקלי ב-0, יש פה כמה אירועים ביטחוניים, שלושים יום לפני, ושישים יום אחרי

אמרי רון:  אז מה שרואים פה זה שער החליפין, באדום, ואתם רואים ש"חרבות ברזל", שער החליפין פוחת, לפחות בתחילת האירוע, הרבה יותר מאירועים מקבילים אחרים

אמרי רון:  זאת אומרת, העולם תפס את זה, בצדק או שלא, בצורה הרבה יותר דרסטית מאירועים אחרים

אמרי רון:  ובצד שמאל זה שער החליפין הנומינלי, כי בתווך גם יש שינויים בין האירו והדולר, אז זה קצת יותר מאוזן

אמרי רון:      אלה הציפיות לאינפלציה, הן סטביליות

אמרי רון:  דווקא פה אנחנו רואים תמיכה מאוד גדולה בזה שהמשק ימשיך להתנהל כשורה

מיקי לוי: הציפייה שלך היא שעד סוף השנה ננוע בסביבות 3%, השנה הבאה?     

אמרי רון: עד סוף השנה הזאת יש סבירות שאנחנו עדיין נהיה מעל 3%, אבל ברבעון הראשון, אם המגמה תהיה איפה שהיא, ואני אומר, יש לנו שוקים גדולים, גם של צד ההיצע, גם של צד הביקוש, מאוד קשה לדעת, פירות וירקות, מה יקרה

מיקי לוי: יש לך איום חדש, של החות'ים

אמרי רון: והחות'ים

אמרי רון:  אנחנו יודעים מה התוחלת או הממוצע של הציפיות, זה באמת שנהיה בטווח היעד, וככל שנהיה שם, גם בנק ישראל יוכל לפעול בהתאם

אמרי רון:  אבל אני אומר, אנחנו בסביבת אי-ודאות מאוד גדולה, ויכולים להיות פה שוקים של זעזועים מאוד גדולים בתחום הזה, ותכף אני איכנס גם להקשר התקציבי ואיך השווקים מסתכלים גם על זה, וגם זה עלול להשפיע על פרמיית הסיכון ו/או על שער החליפין

אמרי רון:      אני רוצה להגיד על כמה נושאים שאנחנו עשינו עד היום

אמרי רון:  אני יכולה להגיד לכם שכבר ביום שבת, ובוודאי ביום ראשון, אנחנו הכנו תוכניות לשוק המט"ח, היה לנו ברור שזה אירוע בסדר גודל כזה

אמרי רון:  בבוקר, אתם צריכים להבין, רוב העסקאות של מט"ח לגבי השקל הן כמובן בזמן הפעילות בישראל, בלונדון ובניו-יורק, אבל בבוקר אנחנו כבר רואים מה קורה באסיה ובאוסטרליה וכיוצא בזה

אמרי רון:  היו שם כל מיני מספרים שאני לא רוצה להרחיב עליהם פה

אמרי רון:  בכל אופן, נכנסנו עם תוכנית עוד לפני תחילת המסחר של יום שני, של מכירת מט"ח עד 30 מיליארד

אמרי רון:  דובר לא מעט על ה-200 מיליארד שלנו

אמרי רון:  אני חושב שהוא הוכיח את עצמו

אמרי רון:  פה צריך להיות עם מחסנית גדולה

אמרי רון:  מאז שמדינת ישראל נכנסה ל-WGBI, שזה האינדקס של World Government Bond Index

אמרי רון:  השוק הזה הוא שוק הרבה יותר גדול, ולכן, כדי שתהיה לנו השפעה לגבי הפעילות שלנו, נקבנו פה במספר גדול, וגם ידעו שמעבר למספר הזה יש לנו מחסנית

אמרי רון:  לא ניסינו לקבע שער חליפין, אבל ניסינו שהשוק יבין שאנחנו באים לייצב את העסק

אמרי רון:      אני רוצה להביא משהו, אם זה ברננקי, וזה עוד היה הרבה לפני ברננקי ואחרים

אמרי רון:  אם יש שיעור אחד בעולם הכלכלה שאני חוזר ואומר אותו, זה נכון לגבי יציבות כלכלית, כמה שהיא חשובה, זה שאנחנו יודעים שיש אירועים, אם זה בקורונה, אירוע בריאותי שהפך לכלכלי, אתה רוצה לוודא שהוא לא הופך לאירוע משבר פיננסי

אמרי רון:  וכנ"ל פה

אמרי רון:  ברגע שאירוע כלכלי ריאלי מתמזג עם משבר פיננסי, זה הופך לאפקט דומינו מכפיל

אמרי רון:  ולכן היה לי מאוד חשוב פה, היו כל מיני עיתונאים שאמרו, אולי יפעיל את המנגנון של הורדת ריבית כדי לעזור לשוק

אמרי רון:  בקטע הזה, אם אתה לא פותר את בעיית היציבות, לא יהיו השקעות ולא יהיו דברים אחרים

אמרי רון:  לכן פעלנו קודם כול לייצב את זה על-ידי ה-30 מיליארד וה-15 מיליארד דולר Swap

אמרי רון:  כבר ביום ראשון, עוד לפני יום שני, נתנו נזילות לחלק מהמוסדות, וזה היה חשוב, ולכן לא הזזנו גם את הריבית, כי אי אפשר לפעול בצורה מנוגדת

אמרי רון:      אנחנו כן מבינים את הכאב, ומצד שני, זה היה ב-9 באוקטובר

אמרי רון:  נדמה לי שב-11 באוקטובר כבר היה לנו מתווה עם המערכת הבנקאית, שבו, אם ביד ימין קיבענו את הריבית ועשינו את התוכניות האלה למען היציבות, ביד שמאל באנו עם תוכניות שאמורות לתת תמיכה נקודתית

אמרי רון:  התוכניות כללו דחיית הלוואות למשכנתאות, להלוואות צרכניות ולעסקים קטנים וזעירים לשלושה חודשים

אמרי רון:  אתה צריך להבין, זה 11 באוקטובר, באותה נקודת זמן, שלושה חודשים ללא ריבית ועמלות היה נראה כמו אין סוף

אמרי רון:  והיה לי מאוד חשוב שאנשי המילואים, אנשי העוטף, גם לי יש משפחה מכפר עזה שנפגעה, לכולם יהיה לפחות המינימום ודאות הזה

אמרי רון:  לשמחתי, חלק מהבנקים לקחו את זה הלאה, הרחיבו את זה ליותר חודשים, וחלק לקחו את זה הלאה, ועברו מדחייה לספיגה

אמרי רון:  זאת אומרת, הם מבטלים את זה לחלוטין

אמרי רון:  חשוב להבין, למרות שזו דחייה של שלושה חודשים, ככל שזו דחייה, החזרה לתשלום היא לא בחודש הרביעי, רק לאחר 12 חודשים זה מתחיל

אמרי רון:  זאת אומרת, כבר אז הייתה לי ראייה שזה יהיה אירוע קצת יותר ארוך מהנושא הזה

אמרי רון:      ואני חושב ששני הדברים האלה היו מאוד מאוד חשובים

אמרי רון:  בהמשך הדרך, כפי שהראיתי לכם, ראינו את הירידה ביתרת האשראי של עסקים קטנים וזעירים, נכנסנו למתווה, זהו מוניטרי, כי חלק מחברי הכנסת מתבלבלים

אמרי רון:  זה מתווה מוניטרי שבו נתנו הלוואה מוזלת למערכת הבנקאית, אפשר לחשוב על זה כמעין הלוואה משלימה למה שיש אצל החשכ"ל, לא מחויב, שבו אנחנו נותנים להם ריבית, העלות שלהם היא 4

אמרי רון: 75%, ריבית בנק ישראל, אנחנו נותנים הלוואה ב-3

אמרי רון: 25%, והם צריכים להוריד את ההלוואה לפריים, כאשר אצל החשכ"ל זה פריים+1

אמרי רון: 5

אמרי רון:      צריך להבין, אנחנו לא יכולים לתת הלוואות לגופים שהם לא חלק מהמערכת הבנקאית, ככה מקובל גם בעולם, ואנחנו גם לא יכולים לתת הלוואות ללא ביטחון

אמרי רון:  אבל יצרנו מערכת לגופים החוץ-בנקאיים, ועל זה היה לא מעט רעש, אז קודם כול, באנו לברך ויצאנו עם הרבה רעש עלינו

אמרי רון:  צריך להבין, העלות של הגופים החוץ-בנקאיים היא לא 4

אמרי רון: 75%, היא הרבה יותר גבוהה, 5

אמרי רון: 5% או משהו כזה, אז כשהם מקבלים את ההלוואה ב-3

אמרי רון: 25%, הם מקבלים יותר מ-1

אמרי רון: 5%, ומצד שני הם צריכים ללכת למוסדיים ולקבל בטוחה שאותה הם נותנים לנו, וזה בערך מתקזז

דבורה ביטון: איפה זה בא לאזרח הפשוט?     

אמרי רון: בואו לא נשכח מה המטרה שלנו

אמרי רון:  המטרה שלנו בסוף היא העסקים הקטנים והזעירים, שהם יקבלו הלוואות בפריים

אמרי רון:  כל היתר מסביב הוא רעש

אמרי רון:  והם כבר מקבלים

דבורה ביטון: אין חשש מהאזרח מן היישוב שלקח משכנתה וכו'?     

מיקי לוי: זה לא לאזרח

מיקי לוי:  התוכנית הזאת היא לעסקים קטנים ובינוניים

אמרי רון: קודם כול, זה צעד מאוד מוניטרי, מאוד נקודתי

אמרי רון:  נתנו אותו למערכת הבנקאית וגם לגופים החוץ-בנקאיים

אמרי רון:  אי אפשר לתפור, ברמת התפירה הזאת, וברמה של צעד רוחבי כזה, זה מה שאתה יכול לעשות

אמרי רון:  גם בתוך המערכת הבנקאית לא כולם נהנים מזה באופן שווה

אמרי רון:      אבי לגבי מה ששאלת, הינה הדחיות, זה נתון פחות או יותר מעודכן

אמרי רון:  אתם רואים שהיו קרוב ל-280,000 דחיות, חלקן עם ריבית, חלקן בלי ריבית, תלוי אם אתה תחת העוטף או איש מילואים או לא

אמרי רון:  וזה לא כולל את זה שכמובן, בחלק מהבנקים זה הפך לספיגה

מיקי לוי: האם החוץ-בנקאיים הצליחו להביא לתחרות אל מול הבנקים על כיסו של - - -     

יבגני סובה: מה האחוז? מה היחס? יחס הנתונים של ההלוואות שנלקחו בתקופה הזאת

יבגני סובה:  אני רוצה להבין, עכשיו אנחנו בתקופה שהעסקים הקטנים ירצו לבוא ולשקם את העסקים, הם יצטרכו לקחת הלוואות, לצורך העניין

יבגני סובה:  אתה מציג פה דבר נכון, שבסך הכול הם לא צריכים לקחת עכשיו בריביות שהן ריביות פריים+++

יבגני סובה:  אז השאלה היא כזאת: מה האחוז של אותם בעלי עסקים שילכו לבנקים, לצורך העניין, שבנק יכול לספוג את זה

יבגני סובה:  הוא גם יכול להגיד, אני לא חייב לתת לך עכשיו להרוויח כפי שהרווחתי לפני 7 באוקטובר, ומה אחוז העסקים שהולכים לגופים החוץ-בנקאיים, אלה חברות אשראי? מי הגופים?     

אמרי רון: אז קודם כול באופן כללי, צריך להבין, החלק של החוץ-בנקאי בסך האשראי הוא מאוד מאוד קטן

אמרי רון:  אז קודם כול, אנחנו עשינו צעד

אמרי רון:  צריך להבין שלפעול בכל הכלים האלה, יש פה גם עניינים תפעוליים וכיוצאה בזה

אמרי רון:  מול המערכת הבנקאית מייד אפשרנו להם לרדת לפריים, במקום פריים+1

אמרי רון: 5, ואני אומר לכם שזה נעשה

אמרי רון:  אין ריביות כאלה

אמרי רון:  ואני יכול להגיד לך שחלק מזה זה בקבלני ביצוע, שזה בדיוק איפה שרצינו

אמרי רון:  הרי המטרה היא לגשר על כל האירוע הזה, שהם יגיעו לצד השני, ושנראה פחות, חס וחלילה, קריסה של דברים

אמרי רון:      הרחבנו את זה לגופים החוץ-בנקאיים במסגרת שאנחנו יכולים לעשות, ואני אומר לכם פה שאותם גופים חוץ-בנקאיים, במנעד שבין אורך ההלוואה שהם נותנים לקליינטים שלהם, שהוא בדרך כלל מאוד קצר, הוא חצי שנה עד תשעה חודשים, לבין אורך ההלוואה שהם יכולים לקבל מאיתנו, נשאר כסף על השולחן גם עבורם, וגם להביא את זה לצרכן או לעסק הקטן והזעיר בפריים במקום בפריים+1

אמרי רון: 5

אמרי רון:  זו המטרה

אמרי רון:  מעבר לזה, פה יש הרבה דחיות, הן בכל מיני מינונים, והן לא כוללות את הצעדים הנוספים שהמערכת הבנקאית עושה

אמרי רון:      אני רוצה להגיד משהו על המערכת הבנקאית, כי אמרתי, הם הרוויחו רווחים מאוד גבוהים, הסברתי את האלמנט הטכני שלהם, לקח לנו זמן לדחוף אותם בעלייה

אמרי רון:  אולי עוד לא נכנסת

יבגני סובה: שמעתי את הדיון הזה בוועדת חוץ וביטחון, אתה פשוט חוזר על הדברים

יבגני סובה:  אז אני שמעתי את זה כבר

אמרי רון: אז אני אומר, לקח לנו זמן, וגם להם, ובסוף אנחנו מסתכלים על השווקים

אמרי רון:  אנחנו לא רוצים להגיע לחקיקה בדברים האלה, אנחנו לא רוצים לפגוע במנגנוני השוק פה

אמרי רון:  לקח להם זמן, אבל התמסורת פה, כמו שאתה רואה, בסוף היא תמסורת גבוהה

אמרי רון:  אבל בוא לא נשכח את הצד השני

אמרי רון:  גם באירוע הקורונה וגם באירוע הזה, זה שיש לנו מערכת יציבה עם כריות ביטחון, אנחנו נוטים לשכוח את זה, ופה כן צריך לתת קרדיט

אמרי רון:  הם באו, נכנסו, עשו את זה מייד

אמרי רון:  זה לא אומר שאנחנו לא רוצים לקדם תחרות יותר גדולה בתחום, אבל צריך להבין שהנושא הזה של מערכת יציבה שיכולה לספוג דווקא באירועים האלה ולהיות כרית ביטחון הוא חשוב מאוד

אמרי רון:  וראינו גם כמה אירועים שקרו כרגע במערכת הבנקאית בחו"ל, עם בנק שיש בו הרבה חברות ישראליות, ואני רוצה שזה יהיה בזיכרון שלנו כשבאים לדון בדברים האלה

יבגני סובה: החוק של הריבית, קיבלת הרגעה שזה לא יקודם, זה מה שחשוב

יבגני סובה:  כי אתה חזרת על זה כמה פעמים, ואני הבנתי, לפחות ממה שאני שמעתי, שכל החקיקה הזאת, אגב, היו גם אנשי אופוזיציה שחתמו על החוק הזה

מיקי לוי: חד-משמעית זה לרעת הציבור, אני אומר לך

מיקי לוי:  בקצה הדרך אנחנו נשלם על זה, אילו זה היה יוצא לפועל

יבגני סובה: לא, בגלל שהנגיד חוזר על זה, אני אומר, האם קיבלת את צפירת ההרגעה שהדבר הזה לא יקודם, לפחות בחודשים הקרובים, זו השאלה

יבגני סובה:  כי אני שומע שכן, אנחנו לא נקדם את זה, זה מה שאומרים, בין היתר גם יוזמי החוק

אמרי רון: קודם כול זה טוב, אבל צריך להבין, זה לא משהו אישי אליי

אמרי רון:  זה אליך ולכל אזרח

ולדימיר בליאק: אני גם חושב שלא הייתה כוונה אמיתית לקדם את זה

אמרי רון: אני רוצה להסביר

אמרי רון:  בסוף, השווקים מסתכלים עלינו

אמרי רון:  יעשו צעד כזה שייתפס כפגיעה מאוד מאוד מהותית – זה יפגע בסוף במה שכל אחד מאיתנו ישלם על החוב של מדינת ישראל

אמרי רון:  אין לי ספק בזה

אמרי רון:      בואו נדבר על המאקרו וההקשר שלו

אמרי רון:  אנחנו והאוצר לא רחוקים, אנחנו מעריכים שבמקום ה-3

אמרי רון: 4% שהזכרתי בתחילה, וה-3%, אנחנו נהיה ב-2% ב-2023–2024

אמרי רון:  אני רוצה להסביר, זה תחת תרחיש מאוד ספציפי, שהמלחמה בעצימות שלה כרגע מסתיימת לקראת סוף ינואר, ואחרי זה העצימות הולכת ויורדת, ואין חזיתות נוספות

אמרי רון:  זה לא אומר שאין את האירועים בצפון, אבל בטח אין הצפון ברמה של מלחמה, מעגל שלישי, החות'י מתפתח לאן שהוא מתפתח

אמרי רון:  שני אחוזים זה כמעט 0 לתוצר

אמרי רון:      באוצר, נדמה לי שהכלכלן הראשי איתי יכול לתקן אותי, נדמה לי שזה 1

אמרי רון: 6% או משהו כזה

אמרי רון:  אני אגיד לכם, 1

אמרי רון: 6% ו-2% ברמת האי-ודאות הנוכחית, זה בערך כמו המאיץ בסרן בשווייץ, זו רמת הדיוק

מיקי לוי: קניתי את התחזית הזו בשתי ידיי, מה שנקרא

אמרי רון: זה החלק

אמרי רון:  השאלה היא באמת איך הדבר הזה ייגמר ומתי, ובאמת שנראה את המשק חוזר לצמיחה במחצית השנייה של 2024

אמרי רון:  אבל אני רוצה להזכיר לכם שאף אחד מאיתנו לא מדבר על צמיחה של 9

אמרי רון: 3% ו-6

אמרי רון: 5%, מה שהיה ב-2021 ו-2022

יבגני סובה: סליחה שאני קוטע

יבגני סובה:  שיעור הצמיחה ב-2023, עד כמה האירועים של 7 באוקטובר השפיעו על הצמיחה של 2%? נעשו טעויות גם לפני זה

יבגני סובה:  אני אשאל אותך אחרת, אילו לא היה 7 באוקטובר, היינו מסיימים את השנה עם איזו צמיחה?     

אמרי רון: אנחנו מעריכים 3

אמרי רון: 3%-3

אמרי רון: 4%

יבגני סובה: 3

יבגני סובה: 4%, וזה עדיין כמעט פי שניים פחות ממה שהיה ב-2022, כי שם סיימנו 6

יבגני סובה: 4%

אמרי רון: אני הדגשתי את זה בהתחלה

אמרי רון:  בשנת 2020 התכווצנו בכ-2%, אחת ההתכווצויות הכי נמוכות, אחרי זה צמחנו ב-9

אמרי רון: 3% ב-2021, 6

אמרי רון: 5% ב-2022

ולדימיר בליאק: מה הייתה התחזית שלכם ל-2023?     

אמרי רון: זו הייתה התחזית פחות או יותר

אמרי רון:  אתם צריכים להבין שאנחנו בעולם, אתם ראיתם בשקף הראשון שגם ארצות הברית בפתיעה בדיעבד

אמרי רון:  אתם שוכחים איפה היינו כשהתחיל אירוע אוקראינה-רוסיה, ואחריו כל האירועים שקרו, האירופאים, הגרמנים הצליחו לייצר LNG הרבה יותר ממה שחשבנו

אמרי רון:  הציפיות היו הרבה יותר דרמטיות

אמרי רון:  בפועל, הצמיחה בארצות הברית היא יחסית איתנה, אבל היא יורדת

אמרי רון:  בשנה הבאה הצפי הוא ל-1%

אמרי רון:  ככה שבכל מקרה אנחנו בעולם של צמיחה יורדת, אנחנו פשוט ירדנו מצמיחה מאוד מאוד גבוהה, אנחנו מעריכים שהפוטנציאל של ישראל הוא 3

אמרי רון: 8%-4%

דבורה ביטון: הייתה לזה השפעה משמעותית גם במהפכה המשפטית, כל המאבק, הייטק וזה, עד כמה זה השפיע?     

אמרי רון: אני חושב שאיפה שהצגתי בעיקר את הנושא הזה, מאוד קשה לתמחר את זה, אני חושב שאיפה שרואים, אני אקרא לזה נתק, זה מה שהראיתי בקונטקסט של שער חליפין

אמרי רון:  שם אני במיוחד הראיתי שהיה נתק

אמרי רון:  ודרך אגב, לנתק הזה יש משמעויות, במובן הזה שהגענו בשיא לאינפלציה של 5

אמרי רון: 4% בינואר 2023, זה הצריך מאיתנו קצת יותר אולי בתחום הריבית

אמרי רון:  אבל מאוד קשה, אנחנו לא במעבדת פיזיקה, שאנחנו יכולים לעשות, מה שנקרא בכלכלה, לגמרי את כל ה-counterfactual

אמרי רון:       אז אם אנחנו חוזרים לזה, אני חושב שהמספר החשוב הוא היחס חוב-תוצר

אמרי רון:  אני פחות מתביית על הגירעון

אמרי רון:  היחס חוב-תוצר אמור להיות ב-2024 ב-66%

ולדימיר בליאק: בכל זאת, מה שיעור הגירעון שתוכל לחיות איתו בשנה הבאה?     

אמרי רון: אני אגיע לזה, אני רק רוצה לומר שמה שחשוב, שאת 2023 ו-2024 צריך לאגד

אמרי רון:  כי אפשר עוד לרשום כל מיני דברים בצורות שונות, ולכן אני מתמקד כרגע ב-2024 יותר כיעד שלנו, ואני חושב שזה גם היעד של האוצר, ואנחנו הולכים לקראת תקציב, ופה חשוב לשים את מרב המשקל שלנו

מיקי לוי: החוב החיצוני עומד על טריליון? החוב הכללי

ולדימיר בליאק: החיצוני, אמרת שזה בסביבות 14%-15%, נכון?     

אמרי רון: לא

אמרי רון:  אמרתי, מתוך החוב, הנתח שהוא לא בשקלים

יבגני סובה: אגב, סליחה שאני מכניס פה משפט

יבגני סובה:  יש פה דברים שנאמרים בהקשר של יחס חוב-תוצר שזה לא נורא, הרבה אנשים, גם במערכת הפוליטית, אומרים, זה לא נורא, היה לנו שר אוצר לפני עשרים שנה, שכיום הוא ראש הממשלה, שאומר ב-2003 חוב-תוצר היה מעל 100% וזה לא נורא

יבגני סובה:  אז השאלה היא האם באמת, אתה הדגשת פה נושא, שזה הנושא הראשון, כפי שאני מבין

יבגני סובה:  לכן אני חושב שצריך לשמוע גם את ההסבר לדבר הזה

יבגני סובה:       אני אומר את זה לא בהקשר לדיון הזה, אלא בהקשר לאמירות ציבוריות, שהרבה אנשים לא מבינים

יבגני סובה:  הם מסתכלים על הכיס, על המשכנתה, כמו שאומרת חברת הכנסת ביטון, הם מסתכלים על המשכנתה, על הדבר הקטן

יבגני סובה:  אבל האמירות בהקשר ליחס חוב-תוצר שעלולות להיפגע אם אנחנו נעלה את זה לרמה של חלילה 70%, זה כבר קטסטרופה

יבגני סובה:  אתה אמרת שזו תהום כלכלית

יבגני סובה:  מקום לדאגה רבה, הייתי אומר

יבגני סובה:  ועדיין נזרקות אמירות בקלות, בלי שאנשים מבינים בכלכלה

יבגני סובה:  אז אני חושב שזה חמור מאוד שיש פה אמירות כלכליות נטו, בלי קשר לפוליטיקה, חשובות, ועדיין אנשים מפמפמים מסרים שמטעים לא רק כלכלנים בארץ, גם כלכלנים בעולם, כי הם מסתכלים על הדבר הזה בסופו של דבר

יבגני סובה:  על פי חוב-תוצר ייקבע מן הסתם גם הדירוג והיחס כלפי הכלכלה שלנו

יבגני סובה:  אז אני חושב שאתם בבנק ישראל צריכים לתת אמירות יותר חדות בנושא הזה של חוב-תוצר, גם ברמה פשוטה, שהציבור יבין מה המסר שלכם בסוגיה הזו

יבגני סובה:  בלי לפגוע בעצמאות של בנק ישראל

אמרי רון: אני חושב שאנחנו מתבטאים בצורה מאוד ברורה

אמרי רון:  צריך להבין, הנושא הוא כמובן נושא שיש לו הרבה מורכבויות, אבל כפי שאמרתי, אנחנו בתקופה מאוד מאתגרת

אמרי רון:  יש לנו כל היסודות לצמוח טוב, אבל זה כנראה לא יהיה 9

אמרי רון: 3%, יהיו לנו הוצאות ביטחון גדולות יותר, ואנחנו עדיין, יש תרחישים אחרים ביטחוניים שהם עוד יותר בעייתיים

אמרי רון:  לכן נדרשת פה הזהירות במדיניות, גם הפיסקלית וגם המוניטרית

אמרי רון:  תכף אני גם אגיד מה אני חושב או ממליץ, יש הרבה דרכים להגיע לזה

אמרי רון:       בגדול, פה אתם רואים, גם המספרים שלנו הם קצת שונים אולי מהאוצר, אבל בגרוסו מודו, אנחנו מדברים על 2התבטא אתמול ראש הממשלה בטקס בבית הנשיא00 מיליארד שקלים

אמרי רון:  נדמה לי שבאוצר אובדן ההכנסות הוא קצת יותר גדול

אמרי רון:  כולנו עובדים גם מול הגופים הביטחוניים, תלוי איך בדיוק מנהלים את זה

אמרי רון:  אז אם אני אחדד את מה שאני רוצה להגיד, יש לנו קודם כול גיבנת מיידית של בערך 200 מיליארד שקלים

אמרי רון:  מעבר אליה, התבטא אתמול ראש הממשלה בטקס בבית הנשיא, שתהיה עוד תוספת של 20 מיליארד

אמרי רון:  זה גם היה מספר שאני הכנתי מראש, אבל אני רוצה להגיד, פה אסור לתת "קארט בלאנש" בנושא הביטחוני

אמרי רון:  גם פה, ככל שיבואו דרישות, וסביר שיהיו דרישות ויהיה צורך להגדיל, צריך לחדד את העפרונות כדי שגם מערכת הביטחון תתייעל, ולא נגדיל את התקציב מעבר למה שצריך

מיקי לוי: תצטרכו לעשות התאמות

מיקי לוי:  אסור לתת צ'ק פתוח

מיקי לוי:  לכם אני אומר את זה

מיקי לוי:  אנחנו נעזור לכם, שנוכל

אמרי רון: אז זה הנושא של ההוצאה המיידית בשנים 2023–2025, היא כוללת גם את ההוצאות הביטחוניות וגם את ההוצאות האזרחיות הקשורות למלחמה

אמרי רון:  מה בעצם אני חושב שאנחנו רוצים להיות? אנחנו רוצים להיות במקום שבו אנחנו מראים לשווקים שמצד אחד אנחנו יודעים לנהל את האירוע הזה וגם את הגידול הצפי בהוצאות הביטחון

אמרי רון:  ולכן יחס החוב-תוצר, כפי שראית, יעלה ל-66%

אמרי רון:       יחס החוב-תוצר שלנו הוא באמצע הטבלה כרגע

אמרי רון:  תקציב הביטחון הוא, כמובן, גבוה בכ-1% מהתוצר

אמרי רון:  לעומת זה, ההוצאות האזרחיות שלנו, שאלה השירותים האחרים שאנחנו נותנים וההשקעות לדורות הבאים, אם זה תשתיות, חינוך וכיוצא בזה, הן לא בין הגבוהות בעולם

אמרי רון:  זאת אומרת, יש לנו שמיכה שעוד לפני שנכנסנו לאירוע הזה, היא שמיכה שהיא לא קלה, בהינתן השכונה שבה אנחנו נמצאים

אמרי רון:  ועכשיו, מה שאנחנו אומרים זה שתקציב הביטחון יצטרך כנראה לגדול

אמרי רון:      פה אתם רואים את התוואי של מה שקרה להוצאות הביטחון והצריכה הביטחונית

אמרי רון:  צד ימין הוא קצת דרמטי, הוא 4%-8%, אבל חלק מהפריחה של המשק הישראלי היה גם היכולת להפנות תקציבים לנושאים אחרים

אמרי רון:      אז עכשיו אני חוזר לנקודה הזאת, שאני חושב שדרך אחת לנהל את האירוע הזה, זאת לא הדרך היחידה, אבל חשוב להבין שאנחנו רוצים שיהיה איזשהו עוגן

אמרי רון:  ברגע שמתחילות הרבה הוצאות, אני נותן את האנלוגיה לחתונה

אמרי רון:  אתה עושה חתונה, אתה שם תקציב של 400,000, ואז אתה בא ואומרים לך, תשמע, פרחים יותר יפים זה עוד 20,000, ועוד המשקאות האלה זה עוד 30,000

אמרי רון:  פתאום אתה מוצא את עצמך ב-480,000

אמרי רון:  לכן אני טוען שכדי לנהל את האירוע הזה, דרך אחת לחשוב על זה היא קודם כול לייצר קופסה מאוד סגורה שאגף תקציבים, החשכ"ל, ידעו לנהל כמו שהם ניהלו בקורונה, על ההוצאות הביטחוניות והאזרחיות שקשורות למלחמה

אמרי רון:  שום דבר שלא קשור לזה לא ייכנס לזה

אמרי רון:  אם יהיה צריך יותר, מובן שיצטרכו יותר, אבל אם לא יצטרכו יותר, כמו בקורונה, זה נשאר שם ולא זז לסעיפים אחרים

אמרי רון:      ואז אתה חוזר לתקרת ההוצאה שהייתה במקור בתקציב 2024, בסביבות 515, אני כבר לא זוכר בדיוק את המספר

אמרי רון:  ועל פי חוק הגירעון היה אמור להיות 2

אמרי רון: 25

אמרי רון:  זו סביבה שמאפשרת לנו לחיות ביחס חוב-תוצר שלאחר המלחמה אנחנו רוצים inverted-U shape

אמרי רון:  אנחנו רוצים עולה ל-66, עולה ל-67

אמרי רון:  זה בפני עצמו לא בעיה

אמרי רון:  אנחנו צריכים לשדר כבר היום לשווקים שיש לנו תוכנית שמאפשרת לחזור חזרה אי שם לתוך 2025 וב-2026, העלייה ביחס חוב-תוצר נעצרת, ויורדת בהמשך

אמרי רון:  ואז אני טוען שכל הדברים האחרים יצטרכו לבצע התאמות

אמרי רון:  ההתאמות האלה, צריך להגיד לציבור, רבותיי, יש כסף לנהל את הכסף הזה, אבל הדבר הראשון במדע הכלכלה הוא שיש מגבלת תקציב

אמרי רון:  אין משאבים בלתי מוגבלים, והציבור מבין את זה ויבין את זה

אמרי רון:       ולכן צריך להפנות ככל האפשר את התקציב לנושאים שהם תומכי צמיחה ולהסיט אותם מחוץ לנושאים שהם לא תומכי צמיחה או בנושא המלחמתי

אמרי רון:  ואז, ככל שכנגד אותו גידול, אם הוא יהיה 20 מיליארד, ואני אומר, אסור לתת צ'ק פתוח, צריך קודם כול לברר מאוד עם המערכת הביטחונית

אמרי רון:  אבל אם הוא יהיה 15, צריך למצוא התאמות לפחות ב-15

אמרי רון:  אם הוא יהיה 20, צריך למצוא התאמות ב-20

אמרי רון:  ואז השווקים יבינו

אמרי רון:  אנחנו נעלה את היחס חוב-תוצר, אנחנו נצמח בהמשך בצורה הנדרשת, והיחס חוב-תוצר יעשה את הירידה שלו בחזרה לכיוון ה-60%

אמרי רון:  אני חושב שזה המנגנון, והדרך לעשות את זה היא כמו שאמרתי, קופסה זמנית להוצאות שהן רק לאירוע הביטחוני, אם זה בצד המלחמתי, צד הביטחון וההוצאות האזרחיות שקשורות בזה, ומתקרת ההוצאה והגירעון, לעשות התאמות בהיקף של הגידול הפרמננטי ככה שיעד הגירעון יהיה קונסיסטנטי עם יחס חוב-תוצר שהולך ויורד בהמשך הדרך לאחר המלחמה

אמרי רון:  זה לא לוקח הרבה אם אתה לא עושה את ההתאמות הנדרשות ואתה רואה יחס חוב-תוצר שבטח לא חוזר, ואולי אפילו מתבדר

יבגני סובה: אתה אומר פה דברים חשובים מאוד

יבגני סובה:  כשאתה אומר שנניח תהיה תוספת תקציבית של 20 מיליארד, אגב, גם היום חלק מהתקציב מותנה בהכנסות, נכון? אנחנו מסתכלים על תקציב הביטחון

יבגני סובה:  לא כל התקציב נחשף, אבל אתה יכול לפרש מה הכוונה לא צ'ק פתוח? אתה מתכוון שחלק מהכסף יחזור, אם זה יצוא ביטחוני למשל?     

אמרי רון: זה לא הפורום להיכנס לזה, ואני גם לא מומחה ביטחוני

אמרי רון:  אני רק אומר, יהיו פה שינויים מסוימים באסטרטגיה וטקטיקה, שיידרשו הצטיידויות או סדרי גודל שידרשו עוד כספים

אמרי רון:  ואני רק אומר, בתהליך הזה, כמו שעושים התאמות והתייעלויות בשער תקציב המדינה, צריך קודם כול גם לחדד את זה בתוך המערכת הביטחונית

יבגני סובה: ובנק ישראל לא חלק מהתהליך הזה?     

אמרי רון: בדרך כלל זה הרמטכ"ל, שר הביטחון, ראש הממשלה ושר האוצר והדרג ה - - - באוצר

אמרי רון:  בנק ישראל הוא לא חלק מהתהליך

מיקי לוי: יש שומרי סף במשרד האוצר שיבואו לידי ביטוי ויילחמו

אמרי רון: קודם כול, אני אומר, אנחנו עוד לא בשלב הזה

יבגני סובה: לא, אבל זה אוטוטו

יבגני סובה:  אנחנו מדברים על פברואר, שעד 19 בפברואר חייבים את תיקוני התקציב ל-2024

מיקי לוי: אני חוזר על דבריי, בדיון המאוד מאוד רחב בנושא התקציב לאחר הקורונה, עלתה בעיה מאוד מהותית שמבקר המדינה העלה בדוחות שלו, הכנת תוכניות מגירה, כדי שלא נחזור על אותם מראות ואותן כתבות ואותם ראיונות בטלוויזיה, שלא הוסיפו כבוד לא לנו, לכם, לא לעצמאים, לא לאזרחים ולא לאף אחד

מיקי לוי:  אז לא בטוח שאפשר לעשות תוכנית כוללת, אבל אפשר לעשות תוכנית בסיסית

מיקי לוי:  ולא עשיתם את זה

מיקי לוי:  הוועדה לא קיבלה את הטענה שלכם שעל סמך הלקחים אתם הכנתם את עצמכם

מיקי לוי:  ועובדה שזה לא קרה

מיקי לוי:  לקח איזה חודש ימים של מאבקים, ואני לא רוצה להגיד מי מול מי, זה לא חשוב, איתי

מיקי לוי:  תשבו, תכינו תוכנית, שחס וחלילה באירוע הבא היא תהיה מותאמת פחות או יותר למכלול של אירועים

מיקי לוי:  מה לעשות, יש במדינה הזו או בכל העולם מגפות, ויש מלחמות אצלנו במדינה, מה נעשה

מיקי לוי:  אפשר לעשות את זה הכלה פחות או יותר

מיקי לוי:  אבל לבוא ב"זום" ולהגיד "אני לא יודעת להשיב לך אבל אני עושה חיתוכים מהלקחים הקודמים" זה לא רציני

מיקי לוי:  זה לא רציני לא בכלכלה ולא בתקציב מדינה

מיקי לוי:      יש לי בקשה, נתתי לכם יעד, שישה חודשים אם אינני טועה

מיקי לוי:  אני הולך לעשות דיון מעקב, מה עשיתם, איך עשיתם

מיקי לוי:  אני לא אעבור על זה לסדר היום ואשאיר את זה למחליפי בוועדה הזאת

אמרי רון: ברור לנו שצריך כלים לשעת חירום, אני לגמרי תומך בזה

אמרי רון:  אבל אני כן רוצה להגיד משהו

אמרי רון:  אנחנו באמת תפעלנו את הריבית בצורה מאוד מהירה, פעלנו בנחישות

אמרי רון:  אבל כלים פיסקליים, מעצם טבעם, לוקח יותר זמן לעשות אותם, וגם את זה צריך לזכור

איתי טמקין: שלושה דברים שאני אשמח להתייחס למה שעלה פה עד עכשיו

איתי טמקין:  לחבר הכנסת סובה ששאל פה על יחס חוב-תוצר ומה שמפריע, וגם הנגיד התייחס לזה

איתי טמקין:  מה שהכי מדאיג אותנו זה לא הרמה, זאת המגמה

איתי טמקין:  והנקודה המרכזית היא שאפילו אם באופן טבעי עכשיו הרמה של יחס חוב-תוצר תעלה ב-2023 וב-2024, אנחנו חייבים להראות בהקדם איך אנחנו מתקנים את המגמה בחזרה למגמה שאפיינה אותנו בעשרים השנים האחרונות של הירידה

איתי טמקין:  וזה האתגר הגדול שבתקציב 2024 שהוגש פה נצטרך לשים בפניכם

מיקי לוי: אני זוכר ימים רעים של 73% ב-2012

איתי טמקין: היו לנו גם יותר רעים מזה

אמרי רון: בנוגע להשוואה לקורונה, צריך להבין

אמרי רון:  אני דיברתי על זה שהייתה צמיחה מאוד גדולה, שזה, כמובן, סייע לנו לרדת מהר מאוד מה-72%-73% ל-60%

אמרי רון:  אבל גם הסביבה העולמית והיכולת שלה לקבל שינויי מגמות הייתה שונה

אמרי רון:  אז כל הגופים הבין-לאומיים כולם היו באותה סירה עולמית, של הקורונה, וכל הגופים הבין-לאומיים תמכו בהרחבה פיסקלית

אמרי רון:      אין ספק, כמו שאיתי אמר, צריך לסייע פה, אנחנו אמרנו את זה מהיום הראשון

אמרי רון:  אבל כמו שאמרתי, אנחנו רוצים לראות את ה-inverted-U shape הזה

אמרי רון:  זו בעצם המילה "מגמה" שאיתי הזכיר

אמרי רון:  ואנחנו בסביבה שבה הסובלנות כלפי סטייה מאוד גלובלית היא שונה מאירועי הקורונה

איתי טמקין: רציתי להתייחס אליך, יו"ר הוועדה

איתי טמקין:  מבחינתנו, בניתוח שלנו יש מאפיינים שדומים לקורונה, אבל יש הרבה מאפיינים שלא דומים לקורונה

איתי טמקין:  אתה אמרת בהתחלה משפט שלא הסכמתי איתו, אם יורשה לי, היושב-ראש, אמרת: יכולתם לקחת את המילה "קורונה", למחוק, ולשים במקומה את המילה "מלחמה",

מיקי לוי: ברור שבהתאמות

איתי טמקין: אז בהתאמות נרחבות, אם יורשה לי

איתי טמקין:  הסיפור הכלכלי פה הוא דרמטית שונה, מכמה היבטים, ואת זה חשוב לי לסקור

איתי טמקין:  1

איתי טמקין:  סביבת הריבית

איתי טמקין:  2

איתי טמקין:  הסיפור של מקומי ולא גלובלי, כמו שהנגיד התייחס

איתי טמקין:  לדברים האלה היה לי חשוב להתייחס פעם נוספת

מיקי לוי: לא צריך תוכנית, איתי

איתי טמקין: לא

איתי טמקין:  בוודאי שצריך תוכנית, וזו הנקודה האחרונה

איתי טמקין:  במה שאנחנו מסכימים רציתי לסיים

איתי טמקין:  חד-משמעית אני חושב שהפקנו לקחים מהקורונה, הצלחנו לייצר דברים יותר מהר מהקורונה

איתי טמקין:  חד-משמעית זה לא מספיק מהר, ומשרד האוצר צריך לדעת להשתפר ולדעת שהכסף יגיע לקצה כמה שיותר מהר מרגע ההחלטה ועד רגע ההקצאה בסוף

איתי טמקין:  צריך לשפר את זה תמיד

איתי טמקין:  כן התקדמנו, אני חושב, צעד אחד, המתווה לעסקים, שיחסית היה פה משהו מוכר, מובן מפעמים קודמות, ויכולנו במהרה להפעיל, ואז הוויכוח היה רק על הניואנסים

איתי טמקין:  דרך אגב, המתווה הפעם הרבה יותר נדיב מהקורונה, וגם זאת הסיבה שהתעכבנו, כי רצו להציג משהו יותר נדיב אפילו מתקופת הקורונה, ברמה הפיסקלית, ולכן התעכבנו

איתי טמקין:      אבל כן באנו יחסית עם הרבה יותר כלים מוכנים, בהיבט הזה הקורונה עזרה לנו להתכונן

איתי טמקין:  נצטרך לדעת להשתפר בכל ההיבט של מנגנונים ובירוקרטיה ואיך לפשט את הדברים, שיהיו כמה שיותר מהר לעסקים, לאזרחים ולגופים נתמכים

מיקי לוי: אל תשכחו, בעוד חמישה, שישה חודשים, הגעה לוועדה, אנחנו נוציא זימון בהתאם, של תוכנית, לפחות בסיסית, לא מורחבת ומדויקת, אבל איזושהי תוכנית שאפשר יהיה לשלוף אותה

יבגני סובה: מה קורה עם המס על שתייה מתוקה?     

איתי טמקין: השר החליט שיוארך לשנה הבאה בלי המיסוי, כלומר, שלא יהיו מיסוי על שתייה מתוקה גם בשנה הבאה

מיקי לוי: תודה, איתי

מיקי לוי:  הנגיד, אני שכחתי בפתיח של דבריי שאני מברך על כך שהאריכו את הכהונה שלך

מיקי לוי:  אלה שבאמת היה אכפת להם, אחד כמוני, זה אפילו הביא אותי לבעתה שעכשיו יתחילו להחליף נגיד שיבדוק, ילמד, יעשה

מיקי לוי:  יש לזה המשכיות, יש איזשהו עוגן של יציבות בעצם זה שאתה ממשיך קדנציה נוספת

מיקי לוי:  אני מברך את מקבלי ההחלטות

מיקי לוי:  ראה, יריבים פוליטיים, אני מברך אותם על כך שהאריכו את הכהונה שלך

מיקי לוי:  וההצלחה של בנק ישראל בראשותך היא ההצלחה של אזרחי מדינת ישראל ומדינת ישראל

מיקי לוי:  אז מכל הלב, הוועדה הזו מאחלת לך הצלחה בכל אשר תעשה, הצלחתך היא הצלחתנו

מיקי לוי:      אני רוצה להודות לך על זה שבאת לוועדה, זה לא דבר מובן מאליו לבוא בימים אלו, לפרוש את הפרישה הרחבה ביותר שיכולת על מצבה הכלכלי של מדינת ישראל, פני המדינה לאן, הערכות ל-2024, שינוי המגמה ל-2025

מיקי לוי:  לא שאנחנו רגועים, אבל זה נתן לנו איזשהו - - -     

יבגני סובה: אנחנו בכלל לא רגועים, לקראת מה שיהיה בפברואר, עם התקציב, ממש לא רגועים

מיקי לוי: אבל בסדר, לפחות עכשיו יש לנו איזושהי ראייה הרבה יותר רחבה, אני מברך על כך

מיקי לוי:  אני שומר לוועדה את הזכות תמיד להזמין אותך בכבוד רב, לשמוע את התפיסה המקצועית שלך, את היעדים, את המגמות לעתיד

מיקי לוי:  אני רוצה להודות לך שוב שבאת, אני מאוד מעריך את זה ובהצלחה

ליאור דוד-פור: אני חושב ששוב דוחות מבקר המדינה הם משהו שאנחנו לוקחים אותם לתשומת ליבנו ואנחנו מיישמים אותם

ליאור דוד-פור:  מדוח שהיה ב-2015, זו ההערה שהייתה גם על הקורונה, וזה גם בא לידי ביטוי בדוחות שנתיים שאנחנו מפרסמים, גם על האסטרטגיה, בין אם זה - - - וגם באמת במתווה שיצא

ליאור דוד-פור:  איתי קצת הזכיר את זה

ליאור דוד-פור:  חלק גדול ממה שיצא, גם לעסקים, עסקים בינוניים, קטנים, גדולים

ליאור דוד-פור:  במתווה של 10 מיליארד שקלים והקלות, גרייס על הקרן והריבית

ליאור דוד-פור:  באמת אלה דברים שהם גם לקחים שעלו והופקו, וגם דברים שאנחנו מתפעלים אותם ברגיל, כלומר, גם להכין את התוכנית וגם לתחזק את זה ולהשתמש בזה ולהעלות את העצימות של זה כשצריך

מיקי לוי: אני אשמח אם בתוכנית במשרד האוצר, בעיקר אגב התקציבים, יתכללו גם את האגף שלכם, אפילו באיזשהו פרק משני

מיקי לוי:  נשמח שזה יהיה

יבגני סובה: אני רציתי בקצרה להוסיף, לך, אני דווקא לא מתייחס אליך, כי אסור לך להתערב בנושאים פוליטיים, אבל לאור השינויים שמתכננים כרגע בפולין, כמדינה, כי היא יכולה להיות דוגמה לצורך מחקר כלכלי

יבגני סובה:  הרי היה להם את כל העניין הזה, כפי שאנחנו התרענו, לפני הרפורמה

יבגני סובה:  אני לא אשתמש במונח מהפכה, אני אגיד רפורמה משפטית

יבגני סובה:  אז אנחנו, כאלה שמתנגדים לרפורמה, הצגנו את טורקיה, הונגריה ופולין כמדינות שחוו את הנזק הכלכלי בעקבות ירידה בהשקעות

יבגני סובה:  בעקבות השינוי שקרה בפולין, ויש שינוי, ויש ממשלה חדשה שהולכת לקום שם, יהיה מעניין לעקוב בחודשים הקרובים אם הדבר הזה יבוא לידי ביטוי גם בשינויים כלכליים בתוך פולין, ויכול להיות שזה גם ישמש לצורך איזשהו מחקר פנימי אצלנו כדי לבוא ואולי אפילו ללמוד מהטעויות של אחרים, כדי שכך נוכל גם להשתמש בנתונים האלה לצורך השקעות עולמיות, למשל

יבגני סובה:  ואז אנחנו נראה אם בהחלט יש השפעה מהדברים שקורים בתוך התהליכים הפוליטיים, כפי שאנחנו הזהרנו

יבגני סובה:  בסוף זה נעצר בגלל המלחמה, לא בגלל רצון טוב של הממשלה

יבגני סובה:      אם יקרה בפולין תהליך הפוך, בוודאי תהיה לנו אפשרות לבוא ולהגיד, ברגע שקורה תהליך הפוך, זה מייד משפר את ממדי הכלכלה וגם את ההשקעות והמערכת הבנקאית, פיננסית

יבגני סובה:  אבל אני מניח שתהיה השפעה טובה לכלכלת פולין בהקשר להשקעות

יבגני סובה:  זה יהיה מעניין

יבגני סובה:  זה חומר מחשבה, אולי אפשר גם לבקש בעוד כמה חודשים ממחלקת ממ"מ שתעשה

יבגני סובה:  תודה רבה על הסקירה

מיקי לוי: תודה ובהצלחה והרבה בריאות