ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 126, 2023-12-18 00:00

יונתן מישרקי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות

יונתן מישרקי:  היום יום שני, ו' טבת התשפ"ד, 18

יונתן מישרקי: 12

יונתן מישרקי: 23

יונתן מישרקי:  על סדר-היום: הצעת תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הפחתה של סכום עיצום כספי), התשפ"ד-2023

יונתן מישרקי:  כבכל ישיבה לצערנו הרב, בתקופה האחרונה, אנו נוהגים לפתוח את ישיבות הוועדה בהזכרת שמות הנופלים שהתפרסמו הבוקר

יונתן מישרקי:  חייל אוריה באייר בן 20 ממעלות תרשיחא, חייל ליאב אלוש בן 21 מגדרה, חייל איתן נאה בן 26 מקיבוץ שדה אליהו, החייל טל פיליבה בן 23 מרחובות

יונתן מישרקי:  השם ייקום דמם

יונתן מישרקי:  אני מבקש מכאן לשלוח תנחומים למשפחות הנופלים

יונתן מישרקי:       היום נדון בבקשת שר הבריאות לקביעת מועד בתקנות האלה ואישורן על ידי הוועדה

יונתן מישרקי:  נבקש מנציגת משרד הבריאות הגב' פנינה אורן שני דור הסבר על מהות התקנות והדחיפות לאשרן, בבקשה

שני דור: תודה רבה על הדיון

שני דור:  כבוד היושב-ראש פתח את הדיון בהזכרת שמות הנופלים

שני דור:  אני מרגישה לציין, גם אצלנו במשפחה הקרובה את האחיין שלי סמל עמית מוסט שנפל ב-7

שני דור: 10, ביום הראשון למלחמה

שני דור:  השם ייקום דמם

יונתן מישרקי: אנו משתתפים אתכם בצערכם הגדול

שני דור: במעבר חד, היום אנו בדיון על נושא תקנות ההפחתה

שני דור:  מבחינתנו זה יום חג בשירות המזון כרגולטור, שבו אנו ערב פתיחה של הפעלת מערך האכיפה המינהלי

שני דור:  אדגיש – מערך האכיפה המינהלית, הכלים עמדו לשירות המזון מ-2015

שני דור:  לצערי הרב יש לנו עיכוב של מספר שנים בהפעלת המערך

שני דור:  זה לא שעד היום בכלל לא הפעלנו את הסמכויות – יש לנו סמכויות מינהלית של התליות או ביטול אישורים למיניהם או רשיונות, והיה לנו גם קנס מינהלי שהפעלנו אותו ועמד על סך של אלף ₪

יונתן מישרקי: באילו מקרים זה בא לידי ביטוי? איזה סוג עיצומים ועל מה?     

שני דור: שירות המזון הוא רגולטור, ואנו אחראיים על הפיקוח, ייצור, ייבוא ושיווק של מזון בדרכי השימוש

שני דור:  לכן על כל פעולה כזו יש לנו אכיפה והוראות החוק מאוד מפורטות, שיש לנו הפרות גם במסלול של העונשי כמובן וכנגד יש ההפרות בתחום המינהלי שהן במדרג הנמוך, ובמדרג הגבוה שזה פי 1

שני דור: 5 מגובה ההפרה

שני דור:      חלק מהעניין בהפעלה מחדש של הרפורמה, החשיבות של הקמת מערך העיצומים זה העניין של בהסדרים לפני שנתיים, שירות המזון בעצם עשה שינוי בתפיסה ואמר: מה טוב לאירופה יהיה טוב לנו, ואימץ רגולציות אירופאיות בתוך חקיקת המזון

שני דור:  היו לזה כמה תכליות: אחד, להסרת חסמים כי יש ודאות עסקית, מאחר שרוב המזון שלנו מיובא, וגם אם יש ייצור מקומי חומר הגלם מיובאים, ודבר שני – שהתקנות שלנו יהיו דינמיות, אפקטיביות

שני דור:  זה לא תקנות שיושבות ולא מתעדכנות כי תחום המזון כמו תחומים אחרים הוא מתפתח, דינמי, נמצאים מזהמים אחרים, יש שינויים טכנולוגיים שעוברים, ולכן ככל שיש לנו מנגנון שגם אימוץ וגם עדכון מהיר זה מאפשר לנו שהרגולציה שלנו היא רלוונטית, עדכנית ואפקטיבית

שני דור:      מנגד, התפיסה האירופית אומרת, מעבר לאימוץ רגולציה, זה תפיסת האחריות

שני דור:  האחריות עוברת על היצרן, על היבואן, והרגולטור לא יכול להיות בכל נקודה, ולפקח, והוא עושה את הפיקוח העליון

שני דור:      היעדים של הרפורמה היו רבים ורכיב משמעותי היה להקים את מנגנון הפיקוח והאכיפה, כי מה זה אומר – שככל שאתה מסיר או מטיל את האחריות על היצרן, היבואן, הרי אתה לא יכול להיות בכל נקודת זמן אבל ברגע שאתה מוצא מישהו שבאמת מפר את הוראות החוק – אם זה במודע או לא במודע אבל התוצאה היא תוצאה, אתה חייב פה להסיר את הכפפות ולהטיל עליו עיצום

יונתן מישרקי: מה היה עד היום?     

שני דור: היינו או מבטלים לו את הרשיון אם היה מדובר על יצרן מקומי או מתלים לו את הרשיון או בקטע של יבואן, מבטלים רשיונות ייבוא, מכריזים על יבואנים מפרי אמון, ואם היו ממצאים חריגים כמו מזהמים מיקרו ביולוגיים או מזהמים כימיים, יכולנו להטיל עיצום כספי או קנס מינהלי של עד אלף שקלים

שני דור:  זה לכל הדעות לא אכיפה מרתיעה ולא אפקטיבי

יונתן מישרקי: לאיפה אנו מגיעים עם התקנות האלה? מה יהיה השוני?     

שני דור: השוני כרגע אומר, שיש לך מדרג של נורמות בחוק, שההפרות משתנות, אם מדובר ביחיד או בתאגיד

שני דור:  הסכומים יכולים להגיע – תלוי במהות ההפרה – מ-8,000 עד 80,000 ₪, וזה הטווח, מהמינימום למקסימום

שני דור:  כמובן, הדיון פה היום הוא על תקנות הפחתה שבנסיבות מסוימות נוכל בעצם לבוא לקראת

יונתן מישרקי: אבל לפני שאתה מפחית אתה צריך להטיל

יונתן מישרקי:  הרפורמה לא קיימת, אז איך אנחנו מפחיתים?     

שני דור: החוק נתן לנו את הכלים אבל כדי שכל המערך הזה יקום, הקמנו את המערכת

שני דור:  זה התחיל מזה שגייסנו עוצמים, והיום אנו נמצאים פה בתקנות הפחתה, וכתבנו נהלים שנמצאים בסטטוס של אישור סופי במשרד המשפטים

שני דור:  עשינו הכשרות והדרכות למפקחים שלנו – איך בונים תיק, כשמזהים הפרה איך מבססים את כל התשתית העובדתית שניתן יהיה להטיל בגינה עיצום

שני דור:  עשינו פילוט – נמצאת פה איתי שירלי דראי לאסט שהיא סגנית מנהלת שירות המזון, והיא תספר את כל מערכת ההפעלה שעשינו כי זה לא מתחיל רק שיש לנו הסמכות בחוק

שני דור:  היום אנו פה בתקנות ההפחתה, שזה בעצם גזירת הסרט שתפורסם – אנו מבקשים שהתקנות האלה ייכנסו לתוקף ב-1

שני דור: 1

שני דור:  נפרסם יחד את הנהלים ונוכל בעז"ה ב-1

שני דור: 1

שני דור: 24 להתחיל להפעיל את המערך

יונתן מישרקי: כלומר את אומרת שעד היום לא היה מספיק או בכלל סמכות פיקוח משמעותית על הגופים האלה, על בריאות הציבור?     

שני דור: לא הייתי אומרת פיקוח

שני דור:  האכיפה שלנו עד היום לא הייתה אפקטיבית

שני דור:  דבר שהיינו עושים בו ריקולים, השמדות – אלה סמכויות מינהליות שהיו לנו וימשיכו להיות לנו, אבל סנקציה משמעותית בגין הטלת עונש כספי על מי שמפר את הוראות החוק לא היה לנו עד היום משהו משמעותי

עדה מימון: בשנים האלה – כפי שאת אומרת, היו סנקציות קלות יותר, על היקפים של הפרות שהיו? היו לכם מצבים שנתקלתם בהפרות ולא היה לכם איך להתמודד מולם מבחינת הכלים של האכיפה?     

שני דור: בנתוני הפיקוח השנתיים שלנו אנו כן מפרסמים את הנתונים של כמה השמדות, כמה קנסות מינהלתיים כי נתנו קנסות מינהלתיים ע"ס אלף שקלים – לא הרבה אבל עשינו את זה

יונתן מישרקי: נתקלתם במציאות שאתם רוצים לקנוס ואין לכם האפשרות?     

שני דור: כן

שני דור:  לכן אנו פה באים לתקן תיקון שהיה צריך לעשות

יונתן מישרקי: לכאורה מזמן

יונתן מישרקי:  למה לא הגיע עד כה?     

שני דור: לכאורה מזמן

שני דור:  רק אומר – יש לנו מסלולים פליליים שאנו ברמה לא ארצית אבל ברמת מחוזות של משרד הבריאות, שכן מטילים

שני דור:      כבוד היושב-ראש, נכון שהיינו צריכים לעשות את זה מזמן, אבל אני יכולה לומר מה קורה בשלוש השנים האחרונות שבהן אני מנהלת

שני דור:  העברנו מספר רפורמות, והרפורמה הזו לא יכולנו להטיל את העיצומים עד שלא בונים את התשתית ולא בונים את כוח האדם

יונתן מישרקי: ברור

יונתן מישרקי:  באיזה שלב מגיעים להליך פלילי?     

שני דור: יש נסיבות מיוחדות

שני דור:  קודם כל, ככלל, משרד הבריאות מתכוון להשתמש בכלי המינהלי ככלי האכיפה העיקרי

שני דור:  יש נסיבות מאוד מיוחדות שבהן נגלה שיש פגיעה מאוד משמעותית בבריאות הציבור, שיש פגיעות חוזרות ונשנות - נבחר את המישור הפלילי

יונתן מישרקי: גם לאחר אישור התקנות האלה נשמר בידכם הזכות לגשת להליך פלילי מול מפר חוזה?     

שני דור: מול מפר חוזה – כמובן לא נוכל להשתמש בשני הכלים במקביל אבל הרציונל כמו בכל רגולטורים אחרים, שזה יהווה כלי האכיפה המשמעותית

שני דור:  כמובן יהיו מקרים שאני מקווה שלא יהיו בתקופה הקרובה אבל ככל שיהיו נדע להשתמש בכלי הפלילי

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:  נינא, בבקשה

נינא כהן קרן: בהמשך לשאלה האחרונה, זה לא שכל מקרה לגופו - אנו שוקלים אבל יש נוהל שמתלה את העילות, באילו נסיבות נבחר במסלול האכיפה הפלילית ובאילו נסיבות באכיפה המינהלית, שברירת המחדל היא להשתמש באכיפה המינהלית שהיא יותר מתאימה ויעילה, אבל במקרים של נסיבות מחמירות נלך לכיוון- -      

יונתן מישרקי: המשווקים, מי שמוכר את המוצרים, מי שמתעסק בנושא הזה של מוצרים כלפי הציבור – לא משנה אם משווק או מוכר – שאתם מתנהלים מולו - הכלי של אכיפה פלילית לא מספיק חזק? הוא לא חושש מכך שייפתח לו תיק ויצטרך למצוא עצמו בהליכים מול בתי משפט ובענישות כאלה ואחרות?     

נינא כהן קרן: גם ברמה הפרקטית אין כרגע מערך מספיק טוב של אכיפה פלילית במשרד הבריאות בכלל, זו בעיה שקיימת לא רק בשירות המזון

נינא כהן קרן:  מה שיש זה הקנסות המינהליים שפנינה דיברה עליהם של עד אלף שקלים

יונתן מישרקי: אתם חושבים שזה מספיק?     

נינא כהן קרן: לא

נינא כהן קרן:  מעבר לזה, גם אנו חושבים שאכיפת עבירות רגולטוריות, הרבה יותר מתאים לאכוף אותם באמצעות מנגנון של עיצומים כספיים

נינא כהן קרן:  קרן יכולה להרחיב באופן כללי, וזו המגמה לעבור כמה שיותר למנגנון הזה ולא להישאר במנגנון הפלילי שמתאים יותר לעבירות הקלאסיות

נינא כהן קרן:  אז גם מבחינה הפרקטית יש לנו יכולת לבצע את עיקר האכיפה באמצעים האלה וגם מהותית אנו חושבים שברוב המקרים יותר מתאים ויעיל לבצע אכיפה מינהלית

נינא כהן קרן:  גם מבחינת המפרים יש לזה משמעויות - לא נפתח תיק פלילי

יונתן מישרקי: למה עד כה זה לא הגיע לפה? לכאורה כל כך הרבה שנים, זה מאסט, מחויב המציאות

שני דור: כבוד היושב-ראש, בשלוש השנים האחרונות שירות המזון עשה תהליך ארוך של גם קידום רגולציה וגם של שינוי תפיסה

שני דור:  היינו בוועדה הזאת, העברנו מספר רפורמות משמעותיות

שני דור:  האחרונה בהן חידדה את הצורך שבמקביל אנו חייבים להקים את מערך האכיפה כי עד היום היינו במשטר של פיקוח הדוק

שני דור:  הרגולטור ישב ושחרר את המוצרים ונתן אישורים בייבוא ויצרנו חסם בכניסה כי הכול עבר דרכנו

שני דור:  היום אנו הולכים למגמה של אירופה, שמשחררים את זה ומטילים את האחריות על היבואן והיצרן, ולכן הכלי הזה של האכיפה שצריכה להיות בידינו הכלים לאכיפה משמעותית הוא צורך השעה

שני דור:  לכן אנו כאן

שני דור:  זה לא פחות מיום היסטורי בשירות המזון ובמשרד הבריאות בכלל כי לצערי הרב לא הצלחנו עד היום לייצר את הקו הזה והיום בעזרתכם, בעזרת הרפורמות שהעברנו, התקציבים שקיבלנו, כוח האדם שבשלה העת בעת הזו להקים את המערך ולהפעילו

שני דור:  היינו צריכים לעשות עוד קודם אבל טוב מאוחר מאשר אף פעם

יונתן מישרקי: הפיקוח והעיצומים שאנו מדברים עליהם – רק על יבואנים ויצרנים או רק על משווקים?     

שני דור: יש הוראות מסוימות על משווקים אבל יש הסעיף של החזקה עליהם

שני דור:  כמובן אם יש דברים שהם בשליטתם, אפשר להטיל עליהם, אבל כל דבר שאם הם קונים מוצר שעשו כל שביכולתם אבל עדיין יש משהו לא תקין בו, זה אחריות או יבואן – משרשרים את זה

שני דור:  כמובן שיש הפרות שאם אתה קונה מוצר ואין לו אבא ואמא, קנית או לא מיצרן עם רשיון יצרן או לא מיבואן שיש לו תעודת רישום יבואן, זה הפרה שזה בהחלט נופל לפתחך, אחריות שלך כמשווק

שני דור:  אז כל מקרה ייבדק לגופו של דבר

שני דור:      בעצם על כל המערך הזה יש מערך שפיקוח, של מפקח שרואה

שני דור:  אחר כך תיק החקירה או תיק הממצאים מגיעים ואז עובר תהליך נוסף של בחינת – שיש הבסיס העובדתי ומוטל העיצום ובוחרים את הנתיב שלפיו מפעילים את הסנקציה

יונתן מישרקי: כמה הפרות כאלה בשנה המשרד נתקל בממוצע?     

שירלי דראי לאסט: אין לנו עדיין נתונים של כמות ההפרות שאנו מוציאים, כי כיום אנו מטפלים בזה ברמה הרישוי וברמת הבקרה השגרתית

יונתן מישרקי: אבל יש פיקוח גם היום

יונתן מישרקי:  כמה משמעותי התהליך הזה שאנו הולכים לאשר כרגע?     

שירלי דראי לאסט: מאות הפרות

שירלי דראי לאסט:  יש רשימה ארוכה של הפרות, יש מעל 50 הפרות שאפשר להטיל בגינן עיצום כספי

יונתן מישרקי: כמה מפקחים עוסקים אצלכם בנושא הזה? כמה מפקחים מעסיק המשרד מול היצרנים והיבואנים?     

שירלי דראי לאסט: כ-130 מפקחים

שירלי דראי לאסט:  כמובן אנו כל הזמן גדלים וקולטים עוד צוותים, אבל המפקחים שנמצאים במחוזות, יש שבעה מחוזות במשרד הבריאות, לכל מחוז יש המפקחים שלו, והם מבצעים את האכיפה

שירלי דראי לאסט:  עכשיו יהיה להם כלי לאכיפה יותר משמעותית, לקחת עבריין והרעיון הוא שמי שמבצע עבירות במזון לא ישוב לבצע אותן שוב ושוב ונרדוף אחריו כמו חתול ועכבר, אלא יהיו סנקציות משמעותיות שיחדול מלעשות את העבירה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  עו"ד קרן רוט, משרד המשפטים, בבקשה

קרן רוט: תודה

קרן רוט:  רוב הדברים נאמרו

קרן רוט:  רק חשוב למסגר את הדיון שאנו נמצאים בו – חוק המזון עבר כבר בשנת 2015, שם נקבעו פרק העיצומים ובמהלך השנה האחרונה בחוק התוכנית הכלכלית במסגרת התקציב גם עברו הפרות נוספות שנינא דיברה על זה במסגרת ההוראות המאומצות שגם לגביהן נקבעו הפרות נוספות

קרן רוט:  היום אנו נמצאים בנקודות הפחתה שמאפשרות לרגולטור, לממונה להפעיל שיקול דעת כשהוא מטיל את העיצומים, ולכן החשיבות הרבה של התקנות כי אחרת המשמעות היא שהוא חייב להטיל את העיצום בסכום שקבוע על פי הדין, על פי החוק עצמו

קרן רוט:  כאן זה מאפשר לו כן ללכת לקראת במקומות שבהם מופעלות הנסיבות שקבועות בתקנות עצמן

יונתן מישרקי: מה המסגרת שתהיה לאותו נותן העיצום? חמה הוא מחויב כשרוצה להפחית – יש לו מסגרת או כללים שחייב לעמוד בהם? בגלל חברות כלשהי - הוא צריך לעמוד במסגרת כדי להפחית?     

קרן רוט: התקנות קובעות את הנסיבות שבעקבותיהן אפשר לבצע אותה הפחתה ומבחינת הסבירות הממונה צריך להפחית ככל שמתקיימת הנסיבה עצמה

יונתן מישרקי: לא יכול – צריך

קרן רוט: נכון, למרות שכתוב המילה רשאי, ברגע שמתמלאת הנסיבה ומבחינת שיקולי הסבירות, כשמתמלאת הנסיבה עצמה- -     

יונתן מישרקי: שיקולי הסבירות כתובות בתקנות הללו?     

קרן רוט: כן

קרן רוט:  ברגע שהעילות מתקיימות, מפחיתים את סכום העיצומים, וזה מאפשר לבוא לקראת הציבור המפוקח ולא לתת גזירות שלפעמים קשות מדי ולא מתאימות למקרה עצמו

קרן רוט:  מאפשר שיקול דעת ולכן מאוד חשוב

קרן רוט:  גם אם אנו יכולים להפעיל את הכלי העיצומי בלי תקנות ההפחתה, התקנות האלה מאוד משמעותיות ולכן אנו כן מפעילים אותן תמיד יחד כדי לאפשר את שיקול הדעת

יונתן מישרקי: כי בסופו של דבר מה שאנו צריכים להגיע אליו בסופו של יום, זה בריאות הציבור – שהציבור יקבל מזון בריא, עם כל המשתמע מכך

יונתן מישרקי:  אם בדעתכם שיש צורך להוריד בכל הנסיבות שאנו רואים לפנינו, יש בזה היגיון

יונתן מישרקי:  תודה

יונתן מישרקי:      רז הילמן, בזום, סמנכ"ל ייבוא מכס ותקינה

רז הילמן: שלום, אני סמנכ"ל ייבוא מכס ותקינה באיגוד לשכות המסחר

רז הילמן:  ראשית אני רוצה לברך את משרד הבריאות, אכיפה היא חלק מאוד חשוב מהרפורמות שהמשרד הזה קידם ואנו מברכים את המשרד על ההתקדמות ועל הטמעת הנושא של העיצומים הכספיים

רז הילמן:       אני רוצה לעדכן אתכם שבמזון יש המון סוגי רגולציה שונים שמפוזרים על הרבה מאוד מסמכים בצורה מאוד מבלבלת, חלקה ארכאית

רז הילמן:  יש תהליך מתמשך לתקן את הרגולציה הישנה הזו ולהעיף דרישות שרק מייצרות חסמים בלי באמת להביא תועלת לציבור

רז הילמן:  חלק גדול מהן יגיע לשולחן הוועדה הזו מחר בצו הגנת הצרכן, סימון ואריזת מוצרי מזון, ואני מקווה שניפטר מחלק מהדרישות הארכאיות מחר, אבל בזה לא די כי יש עדיין הרבה דרישות אחרות שנצרכות הסרה ותהליך להסירן לצערי נמשך הרבה מאוד שנים וסופו לא נראה באופק עדיין

רז הילמן:      במקביל הושקה רפורמה מאוד משמעותית, חדשנית בכל קנה מידה, היבואן מעלה את הרמה שלו, מעלה את האחריות שהוא לוקח, עושה את תהליכי הבקרה בצורה עצמית, בצורה הרבה יותר מקיפה ובתמורה מקבל הקלות בהליך הייבוא

רז הילמן:  הרפורמה היא חדשנית גם למשרד וגם ליבואנים

רז הילמן:  אנו עכשיו בתהליכי הטמעה שלה

רז הילמן:  גם אנחנו וגם משרד הבריאות פועלים מול היבואנים להסביר להם, למה חשובה הרפורמה, למה חשוב שיעלו את הרמה שלהם גם לטובתם וגם לטובת הפיקוח על המזון, והתהליך הזה כדי שיצליח, חשוב שעכשיו כשנכנסים לתוקף העיצומים הכספיים, שלא ירתיעו את היבואנים מהעולם הזה, וייתנו להם את הביטחון שכל עוד בצורה מקצועית מבצעים את תהליכי הבקרה - לא יהיו חשופים לעיצומים שעלולים להגיע לסכומים מאוד גבוהים

רז הילמן:  מבחינה זו אני מקווה שגם מסמך מדיניות האכיפה וגם תקנות ההפחתה ייתנו את הגמישות למשרד הבריאות כדי שיוכל לאכוף ולהטיל עיצומים כספיים במקומות שההפרות לא נובעות לא מהרגולציה המבלבלת ולא מהתהליכים החדשניים אלא הפרות שיש להן משמעות לבריאות הציבור, שיבואן פועל בצורה רשלנית ולא מקצועית ולא  במקרים האחרים

רז הילמן:  זה מאוד חשוב כדי שהרפורמה תצליח, כדי שעוד ועוד יבואנים יעברו במסלול האירופאי, לא יחששו לקחת את האחריות הזו ויביאו יותר ויותר מוצרים

רז הילמן:  אני מקווה שגם בתקנות האלה וגם במסמך מדיניות האכיפה משרד הבריאות יקבל את הגמישות הזו ויוכל לאכוף מצד אחד, ומצד שני לאפשר לתהליכים של התקדמות לקרות

יונתן מישרקי: אני מניח שעברת על תקנות ההפחתה

יונתן מישרקי:  יש לך הערות על התנאים, הסכומים?     

רז הילמן: קודם כל, הסעיף המרכזי של 40% למי שהוא עם עבר נקי נראה לי סעיף שלגמרי אפשר להעלות אותו משמעותית לסביבות 75%

רז הילמן:  יבואן עם עבר נקי, בהנחה שלא מדובר באותן עבירות סופר קריטיות שעלולות להיות קרובות לסף של הפלילי, צריכה להיות סמכות עד 75%

רז הילמן:  לא אומר שישתמשו בכל ה-75% בהכרח אבל שתהיה הסמכות הזו, זה חשוב

רז הילמן:  רוב ההקלה מבחינתי לא צריכה להיות בכלל בתקנות ההפחתה אלא במסמך מדיניות האכיפה שבמסגרתו משרד הבריאות יכול בכלל לא להתקדם בעולם של העיצומים הכספיים שזו הפרה טכנית שנובעת מבלבול ולא מחוסר אכפתיות, ושנובע מהטמעה של השינויים

רז הילמן:  לכן במסמך של מדיניות האכיפה מבחינתי יש הרבה יותר פוטנציאל של איזונים נכונים בהקשר הזה

יונתן מישרקי: פנינה, יש לכם מסמך מדיניות אכיפה כפי שפורסם?     

שני דור: עדיין לא פורסם כי חיכינו לפרסמו יחד עם תקנות ההפחתה

שני דור:  נפרסם יחד

יונתן מישרקי: במסמך המדיניות הזו באים לידי ביטוי מה שביקש רז, הגמישות הזו?     

שני דור: אל"ף, כן

שני דור:  יש בכלל בכל רגולציה חדשה שנכנסת לתוקף אין מענישין לפני שמזהירים

שני דור:  לכן שלושה חודשים אנחנו ניתן לציבור וניידע

שני דור:  אנו משקיעים רבות ברפורמה של היבואן הנאות ובכלל בהטלה, אז באים בגמישות בהתחלה

שני דור:  יש גם מסלולים, שאם מדובר על ההפרות המאומצות, אז בשלב הראשון נותנים התרעה

שני דור:  אנו לא ממהרים להטיל את הגרזן אלא רק במקרים שאנו רואים שיש פה מפר סדרתי שמפר מהמקפצה

שני דור:  זה שיקול דעת שנכנס במדיניות אכיפה ובנהלים שכתבנו

יונתן מישרקי: בסוף אנו גם רוצים שהליך העבודה של היבואנים יהיה קל, מהיר, זה משפיע על יוקר המחיה

יונתן מישרקי:  אנו לא רוצים לפגוע מצד אחד בבריאות הציבור

יונתן מישרקי:  תדאגו שרז יקבל מכם את מסמך המדיניות הזה, וגם על זה נשמח לשמוע ממך רז, אם יש לך הערות בהמשך, ננסה להביא לידי ביטוי

נינא כהן קרן: חוץ ממסמך המדיניות שפנינה התייחסה אליו שמתפרסם לציבור הרחב, החוק גם מחייב אותנו לקבוע נוהל התרעה ונוהל התחייבות שגם מפרט באילו נסיבות אנו נוקטים באמצעים הללו

עדה מימון: הנהלים האלה כתובים?     

נינא כהן קרן: בנוסף יש נהלי עבודה פנימיים שגם מזכירים מצבים של זוטי דברים שבהם בכלל לא נאכוף, לא נראה בזה כהפרה

יונתן מישרקי: הכול עובד במקביל – מסמך מדיניות, נהלים ותקנות?     

קרן רוט: כן

יונתן מישרקי: הוועדה תבקש לקבל את הנהלים האלה כדי שנוכל להיחשף ולהבין שהתמונה- -      

קרן רוט: אדוני היושב-ראש, מי שצריך לאשר זה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, היועצת המשפטית שמסמיכה את המשנה ליועץ המשפטי לממשלה

קרן רוט:  זה נמצא כרגע בתהליכי אישור

קרן רוט:  נהלי ההתרעה וההתחייבות נמצאים כרגע בתהליכי אישור

קרן רוט:  זוטי דברים נמצא בנוהל פנימי של משרד הבריאות שיכולים לפרסם, נוהל ניתוב – מתי זה הליך פנימי ומתי הליך חיצוני – זה גם משהו שלא דורש אישור, אז אפשר גם, אבל חשוב לומר שיש הרבה מאוד מנגנונים שעד שאתה מגיע למצב שאתה מטיל עיצום כספי אנו רוצים שתהיה לו משמעות

קרן רוט:  לכן יש לנו גם נוהל התרעה, למשל כל ההפרות המאומצות מאירופה, החוק עצמו בחקיקה ראשית קובע שחייבים לתת התרעה לפני שמטילים עיצום כספי

קרן רוט:  לכן כשאנו כבר מגיעים למצב של הטלת עיצום כספי אנו לא יכולים להגיע למצב של שחיקה יתרה

קרן רוט:  אנו כן משתדלים – כל המשרדים עובדים לפי תבנית אכיפה די קבועה של תקנות ההפחתה ולכן אם נגיע להפחתות בסכומים גבוהים מדי, נגיע למצב של שחיקת המנגנון וגם את זה לא היינו רוצים לכן חשוב שנשמור על פרופורציה

יונתן מישרקי: ברור

נינא כהן קרן: גם אומר שעשינו סקירה ובדקנו תקנות הפחתה שקיימות ברשויות אחרות, וניסינו לראות ממוצע ולהתאים עצמנו

נינא כהן קרן:  לא שלפנו מהשרוול סכומי הפחתה - לגבי ההערה שצריך להעלות את סכומי ההפחתה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:  בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני זוכרת שלפני שנה קיימנו שלושה דיונים בנושא פיקוח על משקאות חריפים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אפשר לדעת האם התקנות נחתמו וכבר מיושמות?     

שני דור: חלק מהעילות, למה לא אישרנו את התקנות של משקאות משכרים, זה היה דרך מנגנון אכיפה למשרד הבריאות, זה היה אחת מהעילות, והמלחמה והרפורמות הנוספות טרפו את הקלפים

שני דור:  נכון לעת זו כל הנושא נשאר תחת אחריות משרד הכלכלה, ואני מניחה שתיגמר המלחמה ואם תהיה חשיבה מחדש, ייקבע בין שני המשרדים האם זה עובר למשרד הבריאות או נשאר במשרד הכלכלה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל קיבלתם גם תקציבים על העסקת פקחים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  זה בא כהחלטה יחד עם התקציבים?     

שני דור: הייתה החלטה בלי התקציבים

שני דור:  קיבלנו תקציבים כרגע ולכן אנו מיישמים פה את הרפורמה הזו אבל את צודקת שזה נושא שעדיין שמשרד הבריאות לא סיים את הטיפול

יונתן מישרקי: איני מכיר את הנושא הזה אבל הוא חשוב

יונתן מישרקי:  צריך להבין איפה זה נמצא בתווך בין המשרדים

יונתן מישרקי:  תודה רבה

יונתן מישרקי:  בבקשה, כבוד היועצת המשפטית

עדה מימון: טיוטת תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הפחתה של סכום עיצום כספי), התשפ"ד-2023

עדה מימון:  בתוקף סמכותי לפי סעיף 272(ב) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015  (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1

עדה מימון:  הגדרות - בתקנות אלה - "אישור לעניין גובה מחזור העסקאות" – כמפורט להלן, לפי העניין: (1) לעניין מפר החייב לפי דין במינוי רואה חשבון מבקר כהגדרתו בחוק החברות, התשנ"ט-1999  – אישור שנתן רואה החשבון המבקר; (2) לעניין מפר שהוא אגודה שיתופית – אישור של מי שביקר את חשבונותיה של האגודה השיתופית לפי סעיף 20 לפקודת האגודות השיתופיות ; (3)	לעניין מפר אחר – אישור שנתן רואה חשבון או אישור שנתן יועץ מס מייצג כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס"ה-2005 , כי גובה מחזור העסקאות שהציג המפר תואם לאמור במסמך שהוגש לרשות המסים בישראל לפי דין

עדה מימון:      "מחזור עסקאות" – מחזור עסקאות של עוסק כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975, ולעניין מלכ"ר כהגדרתו בחוק האמור – מחזור כהגדרתו בתוספת השנייה לחוק העמותות, התש"ם-1980 

עדה מימון:      2

עדה מימון:  הפחתת סכומי העיצום הכספי בשל התנהגות המפר

עדה מימון:  הממונה רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בהתקיים נסיבה מהנסיבות כמפורט בפסקאות להלן ובשיעור כמפורט לצידה: (1) בשלוש השנים שקדמו להפרת ההוראה שבשלה מוטל על המפר עיצום כספי, לא הוטל עליו אמצעי אכיפה מנהלית בשל הפרת אותה הוראה – 10%, ואם, בחמש השנים שקדמו להפרה, לא הוטל על המפר אמצעי אכיפה מינהלית בשל הפרת כל הוראה שבשל הפרתה ניתן להטיל עיצום כספי לפי החוק המסמיך– 20%;      

יונתן מישרקי: ככה מקובל בשאר ההפחתות? נינה, סעיף (1) שאנו מדברים עליו, הנסיבה הראשונה, כך מקובל? מי קבע? מאיפה הבאתם את המספרים הללו?     

קרן רוט: זה מופיע בתבנית של תקנות האכיפה

קרן רוט:  אנו מפרסמים את זה לכל המשרדים הממשלתיים

קרן רוט:  אין כמעט סטייה בכלל מהסכומים האלה לגבי כל תקנות ההפחתה, לגבי כמעט כל המשרדים בכל הרגולטורים

קרן רוט:  חשוב לנו לשמור על זה

קרן רוט:      בהמשך לדברים של רז, נקריא את סעיף 4 אבל כשיש לנו הצטברות של נסיבות אפשר להגיע גם עד 70%

עדה מימון: חשוב לומר לפרוטוקול שכם יש מקרים ותחומים אחרים שבהם יש שיעורים של 20% ו-30% הפחתה, כלומר יש טווח, וזה לא בהכרח תמיד 10% ו-20%

קרן רוט: נכון אבל זה טווח שאנו משתדלים לשמור עליו

קרן רוט:  למשל בסעיף (2) – המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו – נקבעו פה 40% שזה יותר גבוה מהרגיל

קרן רוט:  כן היתה פה חשיבה של איפה רוצים לבוא לקראת, ושוב, יש לשים לב שבתקנה מס' 4 אפשר עד 70%

יונתן מישרקי: בבקשה, רז

רז הילמן: פתחתי בהקדמה הארוכה על הרגולציה המאוד מסובכת ומבולבלת במשרד הבריאות, ועם הנסיבות של הרפורמה החדשה בדיוק כדי להסביר שאנו לא במקום רגיל

רז הילמן:  הרגולטור פה מתמודד עם אתגרים גדולים, היבואנים כאן, כל העוסקים, גם היצרנים מתמודדים עם אתגרים רבים של רגולציה מבולגנת, ארכאית ובעייתית לצד רגולציה חדשנית שלא כולם למדו להכיר, ולומר שאם שלוש שנים לא הוטלה שום אכיפה מינהלית על הפרה דומה, רק 10% תהיה ההפחתה זה נראה לי ממש מגוחך

רז הילמן:  הנושא של הרוחביות, אנו שומעים את זה הרבה ממשרדי הבריאות והמשפטים אבל כאן זה לא צריך להיות השיקול המרכזי

רז הילמן:  השיקול המרכזי צריך להיות מצד אחד לתת כלי אכיפה אפקטיבי, שלעיצומים הכספיים תהיה אכיפה אפקטיבית

רז הילמן:  פעם ראשונה שזה קורה

יונתן מישרקי: אבל זה לא שזורקים פה קובייה וזורקים מספר

יונתן מישרקי:  אם יש מדיניות שמקובלת ואמות מידה מקובלות בתקנות הפחתה אחרות, משתדלים להתאים עצמם כי כך עובדת המדינה, כך יש לעבוד, בצורה מסודרת, שיהיה קו אחיד בין כלל ההפחתות במשק

יונתן מישרקי:  אתה רוצה לזרוק קובייה ולהחליט שמדברים על 25%?     

רז הילמן: הרוחביות נכונה כשהרגולציה הטובה

רז הילמן:  העניין שבמזון הרגולציה לא שהיא לא טובה

רז הילמן:  יש רגולציה גרועה במזון

רז הילמן:  לומר: במקום שעשו רגולציה טובה - זה לא מתאים

יונתן מישרקי: אתה לא חושב שהתקנות האלה באות לעשות קצת סדר בעולם הרגולציה בייבוא המזון?     

רז הילמן: הן לא מתקנות

יונתן מישרקי: זה חלק מהתיקון

יונתן מישרקי:  כשמתקנים ונכנסים לעולם רוחבי, זה מה שנכון לעשות אלא אם כן תגיד לי: תטילו קובייה, תחליטו 25% למי שלא הפר שלוש שנים, סתם

יונתן מישרקי:  למה?     

רז הילמן: תדמיין שאתה עוסק במזון שהעיז והלך להיות יבואן, ופעם ראשונה עשה הפרה, ומקבל הפחתה של סך הכול 10%

שירלי דראי לאסט: מקבל התרעה

רז הילמן: הסעיף הזה מתייחס למצב שבו שלוש שנים לא הוטל כלל עיצום כספי

רז הילמן:  זה יכול להצטבר לסכומים מאוד גבוהים

רז הילמן:  גם לא חייבים לממש הכול

רז הילמן:  אם לא תראו לנכון להשתמש בכל מה שהתקנות נתנו לכם, לא תשתמשו אבל לפחות שתהיה לכם הסמכות הזו

יונתן מישרקי: רז, מה אתה מציע אופרטיבית?      

רז הילמן: אני חושב שאת הסעיף הראשון להעלות ל-25% לפחות, אני חושב שאף יותר

רז הילמן:  לא צריך להתבייש בזה

רז הילמן:  אם מישהו מפר סדרתי ועושה הפרות חמורות, יצטברו לו העיצומים הכספיים

רז הילמן:  מהר מאוד הסעיפים של ההפחתה לא יהיו רלוונטיים כי יעוף קדימה ולא יהיו לו נתונים להפחתה

רז הילמן:  אנו מדברים פה על היבואנים הנורמטיביים, אלה שבסדר, ולהטיל עליהם עיצומים מאוד גבוהים כשהמצב הרגולטורי כל כך גרוע, לדעתי זו- -     

יונתן מישרקי: יש סעיף 3 שמדבר על כך שהיבואן הזה עשה פעולה למניעת הישנות ההפרה

יונתן מישרקי:  יש לך עוד 20%

יונתן מישרקי:  יש פה כמה מצטברים

רז הילמן: לדעתי כשכל הפעולות האלה מצטברות, זה יכול לתת אפקט הרבה יותר משמעותי

רז הילמן:  הסעיף יכול להיות יותר נדיב

יונתן מישרקי: זה מצטבר

רז הילמן: אנו מכירים גם את העיצומים הכספיים, פקודות ההפחתה של פעולת המכס

רז הילמן:  מדברים שם על הפחתות הרבה יותר משמעותיות

שני דור: אי אפשר להשוות מין שאינו במינו

שני דור:  צריך לראות מה מהות ההפרה ומה גובה הסכום

שני דור:  לכן לכתחילה המחוקק בחר גם בהפרות האלה, שחלקן יכולות להיות מאוד חמורות, הסכומים עדיין יחסית נמוכים

שני דור:  מפה, אם נישאר עם הפחתה, ומלכתחילה הסכום לא כל כך גבוה – אנו רוצים להרתיע

שני דור:  מצד שני, אנו מודעים, יש שיקול דעת – וזה מה שכתוב בנהלים – של דברים לפני שמגיעים- -     

יונתן מישרקי: תאמרי את הסכומים גם כדי שיהיה לפרוטוקול, שנבין על מה מדברים

נינא כהן קרן: הסכומים קבועים בסעיף הראשון בפרק האכיפה המינהלי בסעיף 260

נינא כהן קרן:  הסכום הבסיסי מבחין בין כמה סוגי עוסקים

נינא כהן קרן:  לגבי יחיד שהוא עוסק במזון, עוסק מורשה, זה 8,000 שקלים

נינא כהן קרן:  לגבי תאגיד שזה רוב התאגידים שמחזור המכירות שלו עד 100 מיליון שקלים בשנה, 20,000 ₪, ולגבי תאגידים מאוד גדולים 40,000 שקלים

נינא כהן קרן:  אם יש נסיבות מחמירות- -     

יונתן מישרקי: מכבידים

יונתן מישרקי:  אני מצטרף לדעתכם

נינא כהן קרן: בנוסף למנגנונים של ההתרעה וזה שנסיבות יכולות להצטבר, יש הסעיף האחרון שאומר שבכל מקרה העיצום לא יכול לעלות על 5% ממחזור המכירות השנתי של המפר

רז הילמן: זה סכום אסטרונומי

יונתן מישרקי: זה מקרים מאוד קיצוניים

רז הילמן: יכול להצטבר

רז הילמן:  בדרך כלל זה לא יהיה בודד

יונתן מישרקי: על כמה הפרות אנו מדברים בשנה נניח של אותו יבואן?      

רז הילמן: באותו מקרה יכול להיות שההפרות יהיו יותר מהפרה אחרת

רז הילמן:  יש שם גם הנושא אשל האלכסון, שאם זו שורה ארוכה של מוצרים, יש גם הסבר איך יחשבו את העיצום הכספי, אם זו הפרה ביחס לריבוי מוצרים

שני דור: כל הרעיון הוא להימנע מהפרות

שני דור:  התכלית היא לא שתהיה הפרה, וככל שלא תהיה הרתעה ולא יהיו נסיבות, וגם פעם ראשונה אתה מטיל את ההתרעה – אם זו הפרה חדשה, ורק אחר כך מגיע להפרה

יונתן מישרקי: מה קורה עם הפרה שחוזרת על עצמה בשורה של מוצרים?      

שני דור: נגיד בסימון, זה 100 שקל לכל מוצר עד סכום מסוים

נינא כהן קרן: יש תקרה ורצפה

נינא כהן קרן:  בהצטברות נסיבות של גוף זר או הפרות סימון, גם בהם יש תקרה

נינא כהן קרן:  אי אפשר להגיע לסכומים של מיליונים לצורך העניין

יונתן מישרקי: מה התקרה?     

שירלי דראי לאסט: כפל הסכום הבסיסי

יונתן מישרקי: לא חושב שזה סכומים גדולים, לא לפרטיים ובטח לא לתאגידים

נינא כהן קרן: הוא מדבר על זה, שהשוק עוד לא רגיל שאנחנו מתחילים את האכיפה רק עכשיו אז צריך לומר שכשמסתכלים על הפרות קודמות, אנחנו לא יכולים לספור הפרות מלפני שנתיים כשעוד לא התחלנו את המנגנון כלומר בכל מקרה בחמש השנים האחרונות, מי שלא ביצע הפרה, לצורך העניין בשנה הקרובה אם מישהו לא ביצע הפרה, יקבל הפחתה עד 20%

יונתן מישרקי: בסדר גמור

רז הילמן: אם יעלו ל-25%, זה לא אומר ששירות המזון חייב לתת הפחתה של 25%

רז הילמן:  זה מאפשר לו

עדה מימון: זה שיעור ההפחתה

עדה מימון:  זה לא עד 10%

קרן רוט: רז, מה שאמרתי קודם - אמנם מופיעה המילה רשאי אבל בהתקיים הנסיבה שמופיעה בתקנות ההפחתה – מאותו רגע הממונה צריך להפעיל את תקנות ההפחתה וצריך להפחית מהסכום עצמו כפי שמופיע בתקנות ההפחתה, כלומר אם זה 10%, אז 10%, ואם 20% אז 20%

קרן רוט:  זה לא באמת משהו שמאפשר שיקול דעת, כלומר גם מינהלית זה סבירות שיקול הדעת של הממונה ומאחר שזה נקבע בתקנות הוא צריך להפעיל את התקנות

יונתן מישרקי: מיצינו את הנקודה הזאת

יונתן מישרקי:  בבקשה

עדה מימון: (2)  המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לממונה – 40%;      

יונתן מישרקי: באיזה שלב המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו? ומאיזה שלב?     

שירלי דראי לאסט: מרגע שנמצאה – ברגע שמצא או הממונה או היבואן, יצרן גילה שיש לו ליסטריה במוצר

יונתן מישרקי: ופעל

יונתן מישרקי:  אם הוא פעל אחרי שהמפקח או הממונה בא אליו, אותו דבר?     

שירלי דראי לאסט: יש לו הפחתה של 40%

יונתן מישרקי: עד איזה שלב נקרא שהפסיק את ההפרה מיוזמו? עד שקיבל את הקנס?     

שירלי דראי לאסט: מיוזמתו – שמצא את ההפרה ודיווח עליה

נינא כהן קרן: יש עילה אחרת, שמדברת על מצב אחרי שנתפס, שאם נוקט באמצעים למניעת הישנות העבירה

יונתן מישרקי: כלומר פה אנו מדברים לפני שהפקח מגיע אליו

שני דור: הדוגמה הכי קלאסית – ריקול

שני דור:  הוא מצא תקלה, לא זיהינו, הוא זיהה, לקח אחריות ודיווח והודה

יונתן מישרקי: בסדר גמור

עדה מימון: (3) המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעת הממונה– 20%

עדה מימון:      3

עדה מימון:  הפחתה בשל נסיבות אישיות

עדה מימון: 	ראה הממונה, לגבי מפר שהוא יחיד, שההפרה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי או שהתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר, רשאי הוא להפחית למפר את סכום העיצום הכספי בשיעור של 20%

עדה מימון:      פה יש מרחב שיקול דעת יחסית לממונה

עדה מימון:  גם אם אנו לא יודעים מה אותן נסיבות אישיות וגם מאפשרים לו, אם התקיימו נסיבות קשות, לא למצות את הדין

עדה מימון:  תוכלי לתת לנו דוגמה מתחומים אחרים מהן אותן נסיבות אישיות לגבי יחיד שמשתמשים בסעיף הזה?     

קרן רוט: למשל מפוקח שסובל ממחלה מאוד מאוד קשה

יונתן מישרקי: לכן זה רק יחיד

יונתן מישרקי:  כלומר זה מתעסק ברמה האישית

קרן רוט: זה יכול להיות למשל לגבי משווק שהוא מכולת שהוא יחיד

קרן רוט:  במצב כזה, אם למשל סובל ממחלה מאוד קשה ופונה לממונה ומציג את הדברים, יכול לקבל הפחתה

שירלי דראי לאסט: יושב שבעה, לא עלינו

יונתן מישרקי: זה לא רחב מדי?     

עדה מימון: זה מנוסח כך בכל תקנות ההפחתה, וזה משאיר שיקול דעת לממונה, שבמקרה הזה יש להדגיש – הממונה זה מנהל שירות

שני דור: מנהל שירות המזון או מי שהסמיכו

שני דור:  שירלי ושיקול דעת

יונתן מישרקי: במסמך המדיניות שאתם מתכוונים להוציא- -     

שני דור: נתנו דוגמות שלא עלינו מישהו שיושב שבעה או מחלה קשה

נינא כהן קרן: בעילה הזאת יש חשוב יותר להשאיר מקום

שני דור: משהו שלא חזינו אותו ועדיין יש נסיבות קשות

עדה מימון: 4

עדה מימון:  הפחתה בשל כמה נסיבות

עדה מימון:  זה מה שדיברנו - התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות מאלה האמורות בתקנות 2 ו-3, רשאי הממונה להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה לא יעלה על  70% מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה

עדה מימון:      כלומר גם אם בשלוש השנים לא הפר והפסיק את ההפרה ודיווח, זה יכול להצטבר

שני דור: זה ה-70% שרז ביקש

רז הילמן: רציתי להתייחס לנושא של נסיבות אישיות – זה רק לעוסק שהוא לא ח"פ, וגם היום חלק מהחברות אינן גדולות

יונתן מישרקי: זה קצת הציק לי

יונתן מישרקי:  יש נסיבות אישיות בתאגידים?     

שני דור: כן, אבל אתה בונה על זה שזה לא אדם בודד

שני דור:  לכל אדם יש תחליף ומישהו צריך לשאת באחריות

שני דור:  אם לא עלינו- -      

רז הילמן: יכול להיות יבואן מזון עם ארבעה עובדים שזה שאחראי על רגולציה במזון נמצא במילואים

רז הילמן:  למה שזה לא יוכל להיות נסיבות? אתם תשקלו לפי שיקול דעת שלכם

רז הילמן:  למה להגביל את זה רק למי שהוא חברה?     

שירלי דראי לאסט: חברה אמורה ליצור שדרה ניהולית

שירלי דראי לאסט:  גם כשהמנהל לא נמצא- -      

יונתן מישרקי: אין בעיה

יונתן מישרקי:  שיהיה שיקול דעת למונה

נינא כהן קרן: מדברים בהקשר של מצב החירום

יונתן מישרקי: אם אותו אדם יושב שבעה? אני רוצה להכניס בתקנות האלה שיקול דעת לממונה גם כשמדובר בתאגיד

נינא כהן קרן: אפרופו העניין הרוחבי שזה בכל תקנות ההפחתה – הנסיבות האישיות מתייחסת רק ליחיד

עדה מימון: יש בנוהל אכיפה אפשרות להתחשב במצבים כאלה גם ביחס לתאגיד? אם יש מקרה קיצון כמו מצב חירום?     

יונתן מישרקי: בסוף זה שיקול דעת של הממונה

שני דור: במקרי קיצון יכולים לעשות אי אכיפה וגם עשינו את זה, למשל עכשיו במלחמה- -     

יונתן מישרקי: את מדברת על תאגידים?     

שני דור: מדברת על בכלל, יש שיקולים, נגיד כשיש מצב קיצון כזה וחלילה כל היוצאים – כולם מגויסים למילואים

יונתן מישרקי: מכוח מה אתם נותנים אי אכיפה?     

שני דור: זו סמכות מינהלית שקיימת למנהל, עושה תעדוף כמדיניות אכיפה ואומר: לעת זו איני פוטר אותך מהוראות החוק אבל את משאבי הפיקוח שלי לא מסיט לכיוון הזה

עדה מימון: גם בדיעבד את יכולה לעשות אי אכיפה? כלומר אם גילית הפרה, לומר: במקרה הזה איני נוקטת אכיפה כלל, נסיבה מיוחדת?     

קרן רוט: ככלל לא אמורים לנקוט מדיניות אי אכיפה

קרן רוט:  זו הסיבה שהתקנות האלה מאוד חשובות

קרן רוט:  ככלל, לא אמורים להפעיל שיקול דעת וכן אמורים להפעיל את העיצומים

יונתן מישרקי: אנו מדברים פה על מקרים קיצוניים, נסיבות אישיות מצדיקות

יונתן מישרקי:  הייתי רוצה שתחשבו מחוץ לקופסה

רז הילמן: יש חברות של ארבעה עובדים, ויש חברות של אלף עובדים

קרן רוט: חשוב לשמור על האחידות והשוויון בין כל המשרדים

שני דור: כשאתה יחיד, הקנס הוא אישי, העיצום אישי

שני דור:  לכן יש פה הנסיבות האישיות

שני דור:  פה יש האחריות של התאגיד

שני דור:  לכן זה לא יכול להיות בהגדרה, נסיבות אישיות

שני דור:  אבל זה במסגרת השיקולים שאפשר יהיה לשקול אותם לא בתקנות

שני דור:  אולי בנהלים

יונתן מישרקי: למה לא בקתות? האחידות לא מוצאת חן בעיניי בהקשר הזה כי אתה רק מאפשר לממונה לשקול

יונתן מישרקי:  תאפשר לו לשקול גם כשמדובר בתאגיד

שירלי דראי לאסט: בוא ניקח דוגמה

יונתן מישרקי: תיצמדי לדוגמה שרז אמר – ארבעה עובדים בתאגיד שזה שאחרי על הרגולציה במילואים יושב שבעה, נסיבות אישיות מיוחדות

שירלי דראי לאסט: טוב

שירלי דראי לאסט:  שוב, תאגיד אמור להתנהל לפי נהלים סדורים

שירלי דראי לאסט:  חוק הגנת בריאות הציבור, עוד מעט אוגוסט 2066 יחויב במדיניות בקרה עצמית

שירלי דראי לאסט:  אנו מתקדמים למקום שההתנהלות והעבודה היא מאוד סדורה

שירלי דראי לאסט:  כולם יודעים מה ואיך יש לעשות ואין סיבה שב- -     

יונתן מישרקי: את גם יכולה לומר את זה על היחיד שגם הוא יודע מה צריך לעשות

עדה מימון: האחריות היא עליו

רז הילמן: אין כמעט יחיד במזון

רז הילמן:  זה בשוליים שבשוליים

שירלי דראי לאסט: זה לא נכון

שירלי דראי לאסט:  האמירה הזו לא נכונה

שירלי דראי לאסט:  יש הרבה יחידים

שירלי דראי לאסט:  זה לא שאין יחידים

רז הילמן: כיבואני מזון?     

שירלי דראי לאסט: אתה מסתכל על יבוא

שירלי דראי לאסט:  אנחנו מסתכלים על מכולות ועל יצרנים קטנים

שירלי דראי לאסט:  והעיצומים הכספיים- - -     

רז הילמן: אפילו אם העסק מאוד קטן, אתאגד כחברה כי אני צריך את זה כדי לסכן את הסיכונים שלא אצמא עצמי חשוף להוצאות מאוד גדולות

רז הילמן:  יכול להיות עוסק מאוד קטן

רז הילמן:  אתם חושבים על חברה – מדברים על תאגיד מזון ענק

רז הילמן:  חברה יכולה להיות משהו קטן, שמישהו אחרי צבא מנסה לפרוץ לשוק, לתת תחרות לחברות הגדולות, להיכנס עם מוצרים

יונתן מישרקי: הצדדים ברורים

יונתן מישרקי:  בבקשה

עדה מימון: בעניין יחיד העניין הוא שהאחריות היא אישית והוא זה שנושא באחריות ובתוצאות

עדה מימון:  בתאגיד יש לנו כל המנגנון של דיני התאגידים, והתאגיד הוא אישיות משפטית נפרדת

עדה מימון:  לכן אני חושבת שכשמדובר על נסיבות אישיות נכון לאפשר את זה ביחס ליחיד, וביחס לתאגיד יש המנגנונים שמגנים על אותם בעלי תפקידים שפועלים בתאגיד

עדה מימון:  זו הסיבה שלכתחילה זה רק על יחיד

יונתן מישרקי: אם היועצת המשפטית חושבת שכך נכון לעשות, ניצמד לנוסח הזה

יונתן מישרקי:  בבקשה

עדה מימון: 5

עדה מימון:  הפחתה בשל התחשבות במחזור המכירות השנתי

עדה מימון:  (א) מצא הממונה שסכום העיצום הכספי המוטל על המפר, בין שהופחת לפי תקנות 2 או 3 ובין שלא הופחת כאמור, עולה על 5% ממחזור העסקאות של המפר, רשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי ל-5% ממחזור העסקאות שלו

עדה מימון:      (ב) מפר המבקש הפחתה של סכום העיצום הכספי לפי תקנה זו, יגיש לממונה אישור, לעניין גובה מחזור העסקאות שלו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה על כוונת חיוב

עדה מימון:      הכוונה היא גם להפחתה לפי 2, 3 וגם לפי 4, שהוא נסמך על 2 ו-3, נכון?     

נינא כהן קרן: לא משנה - עד 5%

יונתן מישרקי: 5% זה לא עד 5%, נכון?     

עדה מימון: לפי הנמוך

עדה מימון:  זה לא יכול לעלות על 5%

עדה מימון:  רק להפחית

נינא כהן קרן: נכון

עדה מימון: רק להפחית

עדה מימון:  והבנתי שהמשרד מבקש להוסיף תחילה, שתחילתן של תקנות אלה ביום כ' בטבת התשפ"ד 1 בינואר 24', כך שיהיה ברור שזה המועד שבו נכנסת האכיפה המינהלית לתוקף בצורה מסודרת

נינא כהן קרן: חשוב לומר שהמשמעות של אישור התקנות כפול – גם אישור התקנות עצמן וגם כניסה לתוקף

יונתן מישרקי: בסדר

יונתן מישרקי:  נעבור להצבעה על אישור התקנות, כפי שהקריאה היועצת המשפטית

יונתן מישרקי:  מי בעד?     הצבעה     בעד – פה אחד אושר

יונתן מישרקי: פה אחד

יונתן מישרקי:  אני מודה לכולם

יונתן מישרקי:  זה יום חג במידה מסוימת לעולם המזון

יונתן מישרקי:  תודה רבה על העבודה המאומצת שאתם עושים