ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 186, 2023-12-03 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב

שמחה רוטמן:  אנחנו ביום כ' בכסלו תשפ"ד

שמחה רוטמן:  בנושא הצעת תקנות הדיינים הוראת שעה רחבות ברזל סדרי דין בבתי דין רבניים

שמחה רוטמן:       מדובר בתקנות שהן - כחלק מהחקיקה המיוחדת של חרבות ברזל - אמורות להתאים את הדין בבתי הדין הרבניים למה שכבר נקבע בתקנות על ידי שר המשפטים בבתי משפט לענייני משפחה ובבתי דין לענייני עבודה ובמקביליהם, ששם אין צורך באישור ועדה

שמחה רוטמן:  בבתי דין רבניים יש צורך באישור ועדה ולכן זה מגיע אלינו

שמחה רוטמן:       בפתיחת השבוע אנחנו מזכירים את הנופלים יהי זכרם ברוך, ובהקשר לתקנות הדיינים שבהן אנחנו עוסקים, נזכיר במיוחד את הדיין שנפל בדרכו לבית הדין בפיגוע, יחד עם הרוגים אחרים, ועוד דיין נוסף פצוע

שמחה רוטמן:  אנחנו משתתפים בצער המשפחות כולן ומתפללים להחלמת כל הפצועים ומקווים שבשבוע הבא לא נצטרך להזכיר אף חלל ואף פצוע נוסף ושנגיע, בעזרת השם, במהרה לניצחון בלי המחירים הללו

שמחה רוטמן:      מי מציג את התקנות האלו?     

אברהם יחזקאל: משרד המשפטים

יעל בלונדהיים: יעל בלונדהיים, ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים

יעל בלונדהיים:      ב-10 באוקטובר היינו כאן כדי לאשר את תקנות הדיינים, סדרי דין בעת מצב חירום מיוחד, שבעצם מסמיכות את השר לשירותי דת להתאים את נהלי הפעילות של בתי הדין הרבניים במצב החירום

יעל בלונדהיים:  עם הימשכות הלחימה תוך חזרה הדרגתית של המשק לשגרה, אין היום עוד צורך להמשיך בהודעות ובפרסום הודעות על מצב חירום מיוחד ולהכין את תקנות הדיינים למצב חירום מיוחד, אבל יש עדיין בעלי דין ובאי כוח, שבעקבות פעולות הלחימה המתמשכות, נפגעה לתקופה ממושכת היכולת שלהם להיות זמינים ולנהל הליכים משפטיים

יעל בלונדהיים:       לכן התיקון שאנחנו מציעים כאן למשך חודש, בשלב זה כהוראת שעה, נועד להבטיח את השמירה על הזכויות הדיוניות שלהם, כך שבמהלך תקופת הוראת השעה לא יימנו בהליכים שהם צד להם הימים לעשיית דבר שבסדרי דין או בנוהג, שנקבעו בחיקוק או שקבע בית הדין וגם לא יתקיימו דיונים  שהם צד להם, מלבד דיונים דחופים, שמנויים בתקנה 3 לתקנות סדרי הדין בחירום

יעל בלונדהיים:       אנחנו מציעים עוד שני דברים

יעל בלונדהיים:  במקום שיש הסכמה לנהל את ההליכים על אף שבעלי הדין ובאי כוחם נמצאים בגדר האוכלוסיות המיוחדות אם יש הסכמה של כל הנוגעים לדבר יוכל להתקיים הדיון

יעל בלונדהיים:  ובנוסף ראש בית דין, מטעמים שיירשמו, יוכל לקבוע שהליך מסוים יתקיים וזאת לאחר שהוא שמע את בעל הדין או את בא כוחו כאשר הוא מיוצג

יעל בלונדהיים:  ההצעה מבקשת לקבוע שלא תינתן החלטה בהיעדר או פסק דין בהיעדר כאשר אחד מבעלי הדין לא מתייצב להליך או לא מגיב להליך, אלא אם כן מוכח שהוא לא נמנה על אחת האוכלוסיות המפורטות

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  יש לי קצת בעיה מבחינת מה שאני שואל על התקנות הללו

שמחה רוטמן:  כי אלה תקנות שנועדו להחריג את המצב ואנחנו באנומליה כיוון שהתקנות האחרות אינן אל מול פניי

שמחה רוטמן:  יש פה דברים שבעיניי הם בעייתיים אבל הם בעייתיים גם בתקנות האחרות

שמחה רוטמן:  ננסה לראות מה אפשר לעשות אולי איזו אמירה, לא אעכב כמובן את אלו, אבל אבקש שתבררו, אפילו כבר עכשיו במהלך הדיון, מול שר המשפטים ומול הגורמים הרלוונטיים בהנהלת בתי המשפט אולי אפשר יהיה להאחיד, ואולי יהיה איזשהו תיקון בשינויים או איזו הצעה

גאל אזריאל: בעיקרון, כמובן דיברנו עם לשכת השר לפני הדיון בוועדה ואם יהיו דברים שחשובים לוועדה אנחנו נבחן מהותית האם גם בתקנות בתי המשפט - - -     

שמחה רוטמן: ברור

נעה ברודסקי לוי: וגם אמרנו שזה רלוונטי כי כרגע התקנות הן לחודש

נעה ברודסקי לוי:  ככל שכן יחשבו אחר כך להאריך את זה, זה רלוונטי שיעלו - - -     

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  לכן עם הדיסקליימר הזה יכול להיות שאפשר יהיה לייצר איזה שינוי

שמחה רוטמן:  כי פה זה מאפיין אוכלוסייה מיוחד, שאליו אני רוצה להתייחס עכשיו ושהוא קשור קצת יותר לבתי הדין הרבניים ספציפית, אפילו יותר מאשר לבתי המשפט

שמחה רוטמן:  אלה שתי קבוצות אוכלוסייה שקיבלתי לגביהן גם פניות בקשר לבתי המשפט הרגילים

שמחה רוטמן:  אני העברתי בעניין הזה פנייה לשר, אבל כולם עדיין בלוחות זמנים נורא קצרים

שמחה רוטמן:  לכאורה הרציונלים קיימים בשתי הקבוצות

שמחה רוטמן:  ספציפית אני רוצה להתחיל דווקא בעניין שבאמת יותר רלוונטי לבתי הדין הרבניים

שמחה רוטמן:       כאשר בן זוג משרת במילואים או בצבא, בת הזוג מנוטרלת לפעמים לא פחות, ודאי כאשר מדובר בענייני משמורת ילדים או להליכים מול בן הזוג הקודם שלה, היא מנוטרלת לא פחות מהמשרת עצמו, והיכולת שלה לתפקד לוקה

שמחה רוטמן:  אגב, גם באי כוח, גם מישהי שהיא עורכת דין או עורך דין, עם בני זוג שמשרתים במילואים בהיקף נרחב ולא חזרו הביתה במשך חודש ויותר, היכולת שלהם לתפקד בתפקוד מלא לפעמים אפילו נופל מזו של בן הזוג המשרת במילואים

שמחה רוטמן:  לפעמים למשרת במילואים לפחות יש עוד קצת זמן פנוי, ואילו מי שבעורף ומטופל בילדים, יש לו עוד פחות זמן בהקשר הזה

שמחה רוטמן:       ולכן אני חושב איך כן נותנים לזה מענה, לא רק למי שהוא או בן זוגו משרת בשירות מילואים

שמחה רוטמן:  אנחנו עושים את זה בקשר לחטוף או נעדר, שם זה ברור הקשר המשפחתי, זה עניין אחר

שמחה רוטמן:  אבל ככל שאנחנו מרחיבים לבן משפחה אחר, מתוך הבנה שכשיש משבר במשפחה הוא משפיע על כולם, אז גם משבר קטן חיובי יותר, כמו בן זוג בצו 8 תקופה ארוכה, אני כן רוצה לראות איך אנחנו מכניסים אותם לאירוע הזה

שמחה רוטמן:  זו נקודה ראשונה

שמחה רוטמן:      נקודה שנייה, לכאורה אין הבדל גדול בין מי שמשרת במילואים מכוח צו לפי חוק שירות מילואים לבין מי שבקבע או בסדיר עכשיו

שמחה רוטמן:  כסדיר אני מתאר לעצמי שפחות דיונים אבל עדיין גם הסדירים לא חוזרים הביתה עכשיו וגם אנשי הקבע בוודאי לא חוזרים הביתה עכשיו, ומהבחינה הזו אין הבדל ביניהם

שמחה רוטמן:  מצב החירום גורם להם שהם לא יכולים לתפקד

שמחה רוטמן:  הייתי מרחיב את זה בכלל לכוחות הביטחון כולם, שנמצאים עכשיו במצב שהם לא יכולים לתפקד כרגיל

שמחה רוטמן:  אז לא כל הציבור ולא אזרח מהשורה, אבל מי שהוא או בן זוגו משרת בשירות מילואים, אני חושב שזו קבוצה מאוד משמעותית, שהתקנה אמורה להיות רלוונטית לגביה

שמחה רוטמן:  גם מי שמשרת בשירות סדיר או שירות קבע יכול להיות באותו מצב

שמחה רוטמן:       כמובן שהפתרון לחלקם יהיה הגשת בקשה, אבל לחלקם מאותה סיבה שאנחנו לא מטילים את הצורך בהגשת בקשה על המשרת אנחנו יכולים באותה מידה - - - ובייחוד נושא המועדים משמעותי מאוד, ואנחנו כן ספרנו פה מפונים, קרובי משפחה של נפטרים, צריך לחשוב גם על בני זוג של משרתי מילואים

שמחה רוטמן:  אלה שתי הנקודות שחסרות לי מאוד בתקנות הללו

שמחה רוטמן:      כן, שם ותפקיד לפרוטוקול

רפי רכס: רפי רכס,  מהייעוץ המשפטי של בתי הדין הרבניים

רפי רכס:      אנחנו קיבלנו המון פניות כמות אדירה, קצת לצד השני אבל לא סותר את מה שכבודו אמר כי זה שילוב של המערכת, של אותה בעיה

רפי רכס:  וזה שדווקא התקיעה של המועדים גורמת למניעת גישה של הרבה מאוד בעלי דין אל הרשות השופטת

רפי רכס:  אני אפרוט את זה לצורך העניין, הרי יש למשל הליך יישוב סכסוך, שאי אפשר לפנות לערכאה השופטת עד שלא מגישים הליך יישוב סכסוך ומסתיימת תקופת עיכוב ההליכים

רפי רכס:  תקופת עיכוב ההליכים נתקעת כשתוקעים את מועד הזמנים ויוצא שבמשך תקופה מאוד ארוכה אנשים לא יכולים להגיע

רפי רכס:  וכבר אמרנו את זה בהתחלה, אני זוכר שזה לא רק המקרים הדחופים שבהם אפשר להגיע, אבל בעיות בדיני משפחה הן לא רק בעיות דחופות

רפי רכס:  באיזשהו שלב יש בעיה שהיא לא דחופה שהופכת להיות דחופה או בלתי נסבלת, ככל שמתמשך הזמן

שמחה רוטמן: נכון אבל עכשיו יצאנו מסיטואציה של עיכוב כולל, שזה מה שהיה עד עכשיו, למעט ההליכים הדחופים שאגב קיימים, עדיין לא ביטלנו את זה, גם לגבי המשרתים לכאורה אותו דבר, השאלה היא האם אנחנו - - -     

רפי רכס: צריך לעשות דירוג מסוים, זה לא חייב להיות אותו דירוג, או כמו שאמרת בהגשת בקשה כמו שעשינו עם האגרות, שם אמרנו בהגשת בקשה אפילו בלי לבדוק

רפי רכס:  אז גם פה צריך דירוג מסוים, סך הכול צריך לדאוג לאיזון בין הצרכים של הציבור

רפי רכס:      נקודה נוספת והערתי את זה קודם, הסייג של סעיף 2(4) "בית דין לא ייתן כל החלטה או פסק דין וכו' אלא אם כן הוכח כי בעל הדין ובא כוחו לא שייך לאותה קבוצה

רפי רכס: " בהליך משפטי למילה "הוכח" יש משקל

רפי רכס:  ועוד להוכיח שלילה של משהו, עוד יותר קשה

רפי רכס:  אנחנו חשבנו על הביטוי "התרשם" או "השתכנע", להוריד את המשקל של "הוכח"

שמחה רוטמן: אני חושב, "אלא אם כן בעל הדין או בא כוחו שלא פעל כאמור לא נכללים", בלי המילה "הוכח"

רפי רכס: כן, אבל המילה "הוכח" היא מילה קשה

שמחה רוטמן: אגב, הדגש הוא לא על "אלא אם כן הוכח", אלא האמירה היא "בעל הדין לא ייתן החלטה או פסק דין אלא אם כן בעל הדין או בא כוחו שלא פעל כאמור", וממילא אם יהיה דבר כזה ויהיה טעות אז יהיה ביטול של זה

רפי רכס: זה מה שחשבנו בהתחלה

שמחה רוטמן: המילה "הוכח", לנהל הוכחות על זה ברור שזה לא הגיוני, בייחוד הוכחה שלא, כי היא תמיד קשה

רפי רכס: ונקודה אחרונה, הארכה של תקופת החירום, שכנראה תהיה יותר מחודש, וכל פעם מחדש לבוא לוועדת חוקה ולשנות תקנה, אולי כדאי לעשות את זה יותר דינמי כלומר כמו שעשינו שם באותן תקנות

שמחה רוטמן: בצו, באישור הוועדה להאריך?     

רפי רכס: כן

נעה ברודסקי לוי: בגלל שזה תקנות ולא חקיקה ראשית - - -     

שמחה רוטמן: כן, ההבדל הוא מאוד משמעותי, בגלל הליכי תקנות של בתי דין, מעבר לשר יש את ההתייעצות עם מועצת - - -     

גאל אזריאל: כן, לנושא הזה כבר מצאנו פתרון

שמחה רוטמן: מה הפתרון?     

יעל בלונדהיים: הצענו שהתייעצות תהיה על דעת זה שהיא תהיה למשך חצי שנה, אלא אם כן המיועצים ירצו להודיע אחרת, שהם מסרבים

רפי רכס: יש לכם נוסח מוצע לזה?     

יעל בלונדהיים: אנחנו דיברנו על זה

שמחה רוטמן: אבל לא עשו את ההתייעצות הזאת קודם?     

יעל בלונדהיים: זאת הייתה ההצעה שלנו והרושם שקיבלנו שזה לא כל כך קריטי לעשות את השיחות האלה, לכן זה לא התקדם

שמחה רוטמן: אם משרד המשפטים היה נותן את תקנות שלו שבוע וחצי לפני שהן נכנסות לתוקף, אני מניח ששבוע וחצי זה די והותר בשביל לעשות את תהליך ההתייעצות של הדיינים

שמחה רוטמן:  פה הם פרסמו אותם בתחילת שבוע והם נכנסו לתוקף ביום שישי או אפילו יותר צפוף, אז ממילא הפערים פה הם יותר גדולים

שמחה רוטמן:       הפתרון הנכון זה לקבוע תקנות סדרי דין באישור ועדה

שמחה רוטמן:  יש חוק בנושא וחתום עליו גם שר המשפטים, אולי נקדם אותו, נוציא מהקפאה, כי אז הכול יובא בוועדה יחד לאישור והכול יהיה יותר פשוט

שמחה רוטמן:  אבל לגופן של ההערות שלי, משרד המשפטים?     

יעל בלונדהיים: הדבר הזה נשקל, הסוגיה של נשות המילואים זה להכניס אוכלוסייה נוספת מאוד גדולה ללופ הזה, ואני חושבת שבאיזון שבאנו לפה עכשיו לנסות להחזיר לשגרה את המערכת כמה שיותר בעצם להכניס אוכלוסייה שבעצם הדלתא שהיא יכולה לבקש בקשות, מי שבמצב חריג יוכל לבקש בקשות, אני יכולה להעיד על עצמי – בעלי במילואים מ-7 באוקטובר אבל אם הייתי צריכה לנהל הליך, הייתי יכולה להגיש בקשה

יעל בלונדהיים:  אז הניסיון הוא להגן פה על נשים שנמצאות באמצע מצב לחימה מתמשך שלא פנויות בכלל להרים את הטלפון הזה ולעשות את המאמץ המינימלי הזה של לדחות את הדיון

יעל בלונדהיים:       כי להכניס את כל האוכלוסייה הזאת פנימה יכול אולי לפגוע יתר על המידה בניסיון להחזיר את המערכת לשגרה במיוחד כמו שרפי אמר בכל מה שנוגע בתובענות בענייני משפחה, ששם אנחנו לא אפשרנו עד כה בכלל להגיש הליכים, כלומר במשך חודשיים היום לא ניתן להגיש תלה"מים – תובענות לאחר סכסוך

שמחה רוטמן: כן, ומה עם משרתי הקבע והסדיר?     

יעל בלונדהיים: גם פה הנקודה שהועלתה נכונה וחשובה, המחשבה הייתה שמי שבאופן רגיל חייל או משרת קבע ההיערכות שלו היא שונה בחיים

שמחה רוטמן: כבעל דין? כבעל דין הוא נערך? אדם שחוזר הביתה כל סוף שבוע ועכשיו 70 יום שהוא לא ראה את הבית?     

יעל בלונדהיים: שוב, מאחר שהדלתא היא רק האפשרות להגיש בקשה כן או לא, אז ההנחה היא שאדם שרגיל להגיע כל יום הביתה ולנהל את חייו בשגרה, ההיערכות שלו היא שונה מאשר אדם שזו מסגרת חייו הקבועה, והשאלה היא איפה שמים את הגבול

שמחה רוטמן: כן, סליחה

אפרים גליקסברג: אני גמלאי צה"ל, אנשי קבע עקב המצב הזה גם חוזרים הביתה כמו המילואימניקים

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אני כן מבקש להוסיף את אנשי הקבע, אולי את צודקת לגבי סדירים נניח, כי סדיר בשלוש שנים שלו אין הרבה הליכים שמתנהלים, ודאי שלא בבית הדין הרבני, זה די נדיר לדעתי, הכמות לא רלוונטית אבל סדירים הם גם לא עורכי דין ולא בעלי דין בדרך כלל גם הקבע לא עורכי דין, אבל הם כן יכולים להיות בעלי דין ובעלי דין שהיו חוזרים כל יום הביתה ופתאום עכשיו לא חוזרים הביתה

שמחה רוטמן:  אפילו אם הם היו במודיעין, אני לא מדבר איתך על אנשי קבע שהיו בגדוד מילואים בצפון, אפילו אנשי מודיעין או בקבע בשלישות פתאום יכולים להיעלם מהבית והיכולת שלהם לנהל את ענייניהם יורדת

שמחה רוטמן:       אז אני כן הייתי מוסיף את אנשי הקבע

שמחה רוטמן:  זה לא ישפיע על עורכי הדין, זו הרחבה המאוד משמעותית, בנות הזוג שהן עורכות דין זו באמת קבוצה רחבה שתפריע לחזרה לשגרה, ולכן שיגישו בקשה לעניין זה יחילו אותן

שמחה רוטמן:  אבל אנשי קבע אני מבקש שנוסיף

רפי רכס: חשוב לזכור שגם אם אנחנו מהדקים כמה שאפשר את התקנות האלה, ועוד קודם שהיו התקנות האלה בבתי הדין הרבניים על כל פנים, כי הסעיף היה יותר דינמי, לא משאירים אנשים כאלה בלי פתרון כי תמיד אפשר לפנות לבית הדין

שמחה רוטמן: בלי פתרון, אני יודע

נעה ברודסקי לוי: צריך גם לזכור שההוראה הראשונה והמרכזית פה היא שבכל מקרה בית דין שבא לקבוע דיון בתקופה הזאת אמור לקחת בחשבון

שמחה רוטמן: נכון בסדר

גאל אזריאל: מה שחשוב להבין בקשר לאנשי הקבע, להבדיל מאנשי המילואים, זה שזאת העבודה שלהם, בסופו של דבר, לא גייסו אותם בכוח

גאל אזריאל:  אנשי הקבע בחרו בדרך הזאת, כרגע זו תקופה מאוד רגישה ומאתגרת

שמחה רוטמן: אבל הם, למשל, אנשי קבע בפרקליטות הצבאית, הם חזרו כל יום הביתה ב-18:00

גאל אזריאל: גם עובדי ייעוץ וחקיקה - - -     

שמחה רוטמן: נכון - - - אבל אנשי הקבע שניהלו הליך, היה להם יום חופשי בשבוע, אולי, אני לא מכיר את מסגרת השירות שלהם, ופתאום הם מגויסים בדיוק כמו המילואים, אין הבדל

שמחה רוטמן:  ולכן אני חושב שאנשי הקבע צריכים להיות בקבוצה הזו

שמחה רוטמן:      סליחה? שם ותפקיד רק בבקשה

אפרים גליקסברג: אפרים גליקסברג, טוען רבני, לשכת הטוענים הרבניים

אפרים גליקסברג:  שלום

אפרים גליקסברג:       גם אנשי קבע בקריה בבור לא חוזרים הביתה

אפרים גליקסברג:  ועוד, הייתי רב מחוז צפון של פיקוד העורף והיו מבצעים בלבנון ולכאורה הייתי איש עורף אבל כל השבוע הייתי בבית כי המטה היה בבור של פיקוד צפון

שמחה רוטמן: אני לא חושב שאפשר לדמות את זה- - -      מי? בזום? תכף

שמחה רוטמן:       אז אני מבקש שנוסיף את זה

שמחה רוטמן:  עוד דבר, אני לא רואה שום רלוונטיות לשתי הגדרות שאני מאוד לא אוהב בתקנות הן סתם מופיעות בפרק ההגדרות אפשר להוריד אותן

יעל בלונדהיים: הן מופיעות כי יש חטוף או נעדר כתוצאה מפעולות איבה או פעולות המלחמה

שמחה רוטמן: הגדרת חטוף או נעדר

שמחה רוטמן:  טוב

שמחה רוטמן:  אני לא אוהב את ההגדרות האלו

שמחה רוטמן:  מי שנקבע שהוא חטוף או נעדר לפי סעיף 3 לחוק התגמולים, מה זה משנה כתוצאה ממה הוא חטוף או נעדר עכשיו

שמחה רוטמן:  באמת משנה? כמה חטופים או נעדרים יש לנו שהם לא כתוצאה מפעולות האיבה או המלחמה? זאת דלתא מאוד קטנה, ההגדרות האלו - - -     

רפי רכס: מה מפריע בזה?     

שמחה רוטמן: אני שמתי לי מטרה לנטרל את ההגדרה הזאת בכל מקום שהיא נמצאת, ההגדרה של פעולות איבה ופעולות מלחמה

שמחה רוטמן:  כי יש שם הגדרה של "עד תום הפעולות הצבאיות המשמעותיות", ואין שום הגדרה בחוק לתום הפעולות

שמחה רוטמן:  יש מקום שמגדיר איפה מתחילות הפעולות הצבאיות, אבל המושג "עד תום הפעולות הצבאיות המשמעותיות" הוא חסר משמעות ולכן אני לא אוהב אותו בהגדרה

יעל בלונדהיים: גם הסוגיה של משפחות שכולות אם אנחנו מורידים את ההגדרות האלו, זה מכניס את כל המשפחות השכולות שאי פעם היו בסעיף קטן 2(ה)

שמחה רוטמן: אז אני פשוט חושב להפנות למצב המיוחד בעורף, לכתוב "פעולות איבה או פעולות מלחמה שהיו בתקופה שמיום ההכרזה על מצב מיוחד בעורף"

שמחה רוטמן:  בכל מקרה התקנות האלה הן בתוקף חודש, זה לא יהיה רלוונטי עד מצב מיוחד בעורף

נעה ברודסקי לוי: כל הבחנה היא בין התקנות האלה לתקנות בתי המשפט

שמחה רוטמן: אני יודע, אני בעד שישנו גם את תקנות בתי המשפט, נא לרשום את זה לפעם הבאה שמתקינים, אין לזה סיבה באמת, זו הגדרה בעייתית מאוד-מאוד, אתם כבר מכירים אותה מהרבה חוקים

שמחה רוטמן:  אם זה לא היה לתקנות שצריך לשמור את האחידות שלהן, הייתי מוריד את זה, רק שיהיה פה לפרוטוקול ברור, יש מושג שנקרא "שבשתא כיוון דעל על", כשנוצר שיבוש, הוא מתקבע

יעל בלונדהיים: אז הכוונה היא למחוק את זה עכשיו?     

שמחה רוטמן: היועצת המשפטית שלי לא מרשה לי - - - אני מבקש בפעם הבאה שמתקינים את ההגדרות האלה להוריד, הן מזיקות לדעתי

רפי רכס: אם אנחנו מגיעים להכרזה של השר אז לא צריך שום הגדרה

רפי רכס:  הכרזה של השר הוא מתייעץ עם כוחות הביטחון ועם מי שצריך

שמחה רוטמן: כן נכון, אבל הכוונה היא מי חטוף או נעדר

רפי רכס: אז לא צריך את זה?     

שמחה רוטמן: משפחה שכולה או של חטוף או נעדר כתוצאה מאירוע, בסדר, אני מבין את זה, אבל בתקופה של הכרזה על מצב מיוחד בעורף, או מיום 7 באוקטובר וזהו

שמחה רוטמן:  במקום לעשות הפניות על הפניות, ו"עד תום הפעולות הצבאיות המשמעותיות"? בשבוע האחרון אני כבר לא יודע מה זה

שמחה רוטמן:      עורכת הדין אהובה יששכר יושבת-ראש ועדת בתי הדין הרבניים מלשכת עורכי הדין, בבקשה רק בקצרה כי אנחנו לקראת סיום

אהובה יששכר: בוקר טוב לכם

אהובה יששכר:       אני מאוד מסכימה עם מה שיושב-ראש הוועדה אמר לגבי בנות זוג, אני אומרת את זה מתוך ניסיון של חודשיים שאנחנו מתנהלים כך

אהובה יששכר:  הרבה מאוד בנות זוג של משרתים מכוח צו 8 מטופלות בילדים פנו אליי וביקשו את עזרתי והייתי צריכה לפנות באופן מיוחד כדי לסייע להן

אהובה יששכר:       צריך להתייחס גם לבנות הזוג בתקנה הזו, אני מדברת על תקנה 2(א) ובהקשר לזה אני רוצה להזכיר שאומנם יש את תקנה 4 שאומרת שהימים לא באים במניין אבל לבית הדין יש שיקול דעת לקבוע שלמרות תקנה 4 הימים יבואו במניין, או לקבוע מועד שעד לאותו מועד צריך לעשות את הפעולה הנדרשת או להגיש תגובה נדרשת

אהובה יששכר:       אם בית הדין יסבור שלמרות שאותה בעלת דין או עורכת דין שבעלה משרת במילואים, הצד השני יבקש שהימים יבואו במניין לנוכח הדחיפות, בית הדין ייענה לזה

אהובה יששכר:  אבל למה שהיא תפנה כל פעם ותבקש להתחשב בה?      אני לגמרי מסכימה עם מה שיושב-ראש הוועדה אמר בעניין הזה ואני מדברת מניסיון של חודשיים וגם מניסיון אישי של כלותיי

אהובה יששכר:  הן מגויסות לא פחות מהבן שלי שגויס לצו 8, בלי לפגוע בו

אהובה יששכר:       אני גם מסכימה עם ההערה של רפי לגבי "הוכח"

אהובה יששכר:  והכי חשוב אני אומרת את זה לנציגות משרד המשפטים שתהיה הלימה בין התקנות כאן ובין התקנות בבית משפט, כי בגלל חוסר ההלימה ביניהן והשוני ביניהן התעוררו בעיות במהלך התקופה

אהובה יששכר:       ועוד דבר, להנחות את הדיינים להפעיל על התקנה הזאת את תקנה 4 כי הרבה מפספסים אותה

רפי רכס: חשוב רק לזכור כי את מציינת את תקנה 4, לא בתקנות האלה אלא תקנה 4 במצב חירום מיוחד, נכון?     

אהובה יששכר: נכון

רפי רכס: תקנה 4 חלה רק אם השר מחיל את תקנה 4 וברירת המחדל פה תקני אותי אם אני טועה, כבר לא משתמשים בתקנה 4 ועוברים לתקנות האלה ואז הסיפא של תקנה 4 לא יעזור לך

יעל בלונדהיים: אולי תבהירי מה התכוונת? אולי התכוונת שכרגע בימים האלה בית הדין לא מקפיד על תקנה 4?     

אהובה יששכר: בדיוק

אהובה יששכר:  כי הם מגישים בקשה, כאילו חלף הזמן, ובית הדין נותן החלטות

שמחה רוטמן: תודה הבנתי

אהובה יששכר: סליחה, רק רגע, בהמשך - - -     

שמחה רוטמן: לא, סליחה אנחנו בהתקנת תקנות, בישיבת פיקוח על איך הן מופעלות אנחנו נעשה אולי ישיבה אחרת

שמחה רוטמן:  אני חייב לסיים את הדיון רק התייחסות, בעצם התקנות האלה אנחנו מחילים אותן רטרו?     

יעל בלונדהיים: לא

שמחה רוטמן: מ-1

שמחה רוטמן: 12

שמחה רוטמן: 2023? זאת אומרת מיום שישי אין משמעות רבה לרטרו כי זה שישי-שבת, ואנחנו עכשיו ביום ראשון בבוקר

יעל בלונדהיים: אנחנו התלבטנו בזה, אבל מאחר שכרגע אדם שהגיש הבוקר הליך הוא עשה את זה כדין, אנחנו לא יכולים - - -     

שמחה רוטמן: אבל לעניין משך הימים, אני לא רוצה שייספרו לו פתאום 3 ימים, זה עלול להעביר אותו צד

שמחה רוטמן:  נוצר ואקום, את לא יכולה, חייבים לעשות את זה רטרו

שמחה רוטמן:  מישהו שהיו לו 28 יום כשהתחילה המערכה ועכשיו שלושת הימים האלו זה מה שמעביר אותו לחריגה מ-30 הימים שהיו לו להגיש משהו

רפי רכס: גם האחידות מול בתי המשפט

שמחה רוטמן: כן, זה חייב להיות ב-1 בדצמבר

שמחה רוטמן:  לכן קבעתי את זה ליום ראשון בבוקר בהסכמה עם חברי הוועדה שנעשה את זה כמה שיותר מוקדם כדי לצמצם את אי-הוודאות ולצמצם את פרק הזמן שצריך להחיל את זה רטרו ובעצם זה רק שישי-שבת אבל אנחנו נחיל את זה רטרו מ-1 בדצמבר

שמחה רוטמן:  חייבים, אחרת זה משך ימים

נעה ברודסקי לוי: אם זה מתפרסם היום בכל מקרה זה נכנס לתוקף רק דקה אחרי חצות הלילה

שמחה רוטמן: לא משנה, זה מ-1 בדצמבר, אנחנו היום ב-3 בדצמבר, זה יומיים אחורה בגלל משך הימים, שאר הדברים בסדר, לא היה שום דיון, לא היה אף אחד שצריך להגיש מועד וכדומה, אבל לעניין מספר הימים וגם לעניין אחידות מול בתי המשפט שאנחנו משמרים גם בדברים שאני פחות אוהב

אפרים גליקסברג: שאלה בבקשה, לגבי תקנה 2(3) מופיע "על אף האמור הפסקה לא תחול אם בעל הדין או בא כוחו"

אפרים גליקסברג:  השאלה אם זה לא יוצר תקלה אם עורך הדין, בעל הדין במסגרת נניח דיני משפחה נמצא במילואים

שמחה רוטמן: שיחליף עורך דין

שמחה רוטמן:  תודה

נעה ברודסקי לוי: עוד הערה, נגיע לזה כשנקרא את התקנות אבל יש פה קביעה שבאותם מקרים דחופים שנקבעו בתקנות הקודמות, גם כשזה קבוצות אוכלוסייה מוחרגות, באותם מקרים בכל מקרה כן יתקיים הדיון או ייספרו הימים, בזמנו היה הרבה שיח פה בוועדה על אחד הנושאים לגבי דיין יחיד ומה שהוא מוסמך לדון, והיה ויכוח באותה ועדה והוחלט להכניס את זה כי זה בעצם מאפשר לקיים דיונים

נעה ברודסקי לוי:      כאן כשאנחנו מדברים כבר על ההחרגה של הקבוצות ייתכן שיש מקום לקבוע שהנושא הזה של דן יחיד לא יביא לכך שאותם עניינים ייחשבו דחופים

שמחה רוטמן: לא הבנתי

נעה ברודסקי לוי: אסביר שוב

נעה ברודסקי לוי:  מה שבעצם מוצע פה בתקנות זה שככלל יוחזרו דיונים להתקיים כשבית הדין יצטרך לקחת בחשבון את הנסיבות ויש את האוכלוסיות שהזכרנו קודם, שבאותם מקרים בכלל לא ייספרו הימים ולא יתקיימו דיונים

נעה ברודסקי לוי:  ובכל זאת יש פה החרגה אחרת, שקובעת שבאותם הליכים דחופים שנקבעו בתקנות הקודמות, באותם מקרים יתקיימו דיונים למרות שמדובר באוכלוסיות האלה

נעה ברודסקי לוי:  יש נושא אחד שהיה במחלוקת גם פעם קודמת ובסוף זה כן אושר, הנושא של דן יחיד

שמחה רוטמן: אבל ההגדרה של דן יחיד זה כמעט תמיד בהסכמה, זו הייתה ההגדרה

נעה ברודסקי לוי: נכון בהסכמה ובכל מקרה יש אפשרות

שמחה רוטמן: אז זה לא מטריד אותי

נעה ברודסקי לוי: אבל אז הקביעה תהיה הפוכה, שבאותו מקרה - - -     

שמחה רוטמן: אם אדם הסכים לדיון עם דן יחיד אז הוא מוחרג, וגם פה אם הוא מסכים, הוא מוחרג

נעה ברודסקי לוי: אבל פה זה לא כתוב בנושא של דן יחיד

רפי רכס: פה זה אוטומטי ופה צריך להגיש בקשה, זה ההבדל

שמחה רוטמן: לדעתי לא צריך לשנות את זה, זה בסדר, דן יחיד זה גם בדרך כלל המקרים הדחופים וגם המקרים בהסכמה

נעה ברודסקי לוי: זה לא בהכרח המקרים הדחופים

שמחה רוטמן: לא בהכרח אבל זה תמיד בהסכמה

רפי רכס: לפעמים אנחנו מעוניינים למרות שזו מריבה

שמחה רוטמן: כן

נעה ברודסקי לוי: הוא היה יכול להסכים לפני שהייתה הדחיפות הזו, כשעוד לא היה מצב חירום

קריאה: הוא היה יכול להסכים לפני חצי שנה

שמחה רוטמן: ועכשיו מה? זה לא יחול לגביו?     

נעה ברודסקי לוי: לא

שמחה רוטמן: למה? ההוראה הזו לא רלוונטית?     

נעה ברודסקי לוי: אם הוא נמצא תחת פסקה 5 של אותם דיונים שכן אמורים להתקיים, כולל הדן יחיד שהוא הסכים לו לפני חצי שנה כשעוד לא היה מצב חירום, אז למעשה כן יתקיים דיון בעניינו למרות שהוא נמנה על אחת מהאוכלוסיות המוחרגות שהזכרנו

שמחה רוטמן: למה?     

נעה ברודסקי לוי: בכל מקרה יש אפשרות להסכים

רפי רכס: ועדיין הוא יכול להגיש בקשה לבית הדין ולהגיד אני תקוע ואני לא יכול למרות שפעם הגשתי הסכמה

נעה ברודסקי לוי: עכשיו הם רוצים שהוא יידרש לבקש

שמחה רוטמן: כמה מקרים כאלו יש? מישהו שהסכים לדן יחיד ולא קיים דיון ועכשיו - - -     

רפי רכס: הוא תמיד יכול לפנות לבית הדין

נעה ברודסקי לוי: אתם לא חושבים שעדיף להחריג?     

רפי רכס: דיני משפחה תמיד יש מקרים דינאמיים שאת לא יכולה לתאר אותם, תמיד צריך שיקול דעת וזה גם מה שעשו פה

רפי רכס:  זה לא קריטי לא לפה ולא לפה

שמחה רוטמן: היו עכשיו חודשיים שבהם הדיין לכאורה היה יכול לדון

שמחה רוטמן:  גם כשהוא היה במילואים לא עשינו החרגה בין הקבוצות

שמחה רוטמן:  או שהוא דן או שהוא לא דן, או שהוא נתן החלטה או שהוא לא נתן החלטה

שמחה רוטמן:  אז דווקא עכשיו לא נראה לי הגיוני שזה ישתנה

שמחה רוטמן:  מה שהיה עד עכשיו הוא שיהיה בדין הזה

שמחה רוטמן:  עד עכשיו היה אפשר לתת לו את ההחלטה, לא גרעתי את מצבו, אני לא רואה סיבה לשנות את זה

שמחה רוטמן:  צפו בעיות כלשהן מלמטה בנושא הזה? אני לא חושב, ועכשיו כולל אנשים בצו 8 כולל כולם היו באירוע הזה במשך חודשיים ויכלו לתת ולא נתנו לא רואה סיבה לייצר פה החרגה

שמחה רוטמן:      מי מקריא?     

נעה ברודסקי לוי: גאל רוצה להגיד משהו

גאל אזריאל: אתה רוצה שנברר על קבוצות נוספות? דובר על כך שנברר עם השר

גאל אזריאל:  אז יש תשובה

גאל אזריאל:  גם מבחינת שר המשפטים ההרחבה של הקבוצות היא לא דבר נכון ולא דבר נדרש כי כמו שהוסבר יש גם את הסעיף של הכוונת שיקול הדעת של השופט ולכן מבחינתנו לא צריך להכליל קבוצות נוספות

גאל אזריאל:       עם זאת ככל שלחברי הוועדה יש הכרח להכליל חיילי קבע, ככל שיוחלט להרחיב מבחינתם השר בדעה שצריך להסתכל על כל כוחות הביטחון ביחד, שזו הרחבה מאוד משמעותית מבחינה מספרית וזה יהיה חיילי סדיר וקבע ושוטרים וסוהרים

שמחה רוטמן: כן, זו הרחבה משמעותית מבחינת מספר האנשים אבל זו לא הרחבה משמעותית מבחינת מספר הדיונים כי כל הסדירניקים לא מנהלים הרבה הליכים, אנחנו יודעים את זה סטטיסטית שרוב האנשים בגיל 18-21 לא מנהלים הליכים, ודאי שלא בבית דין לענייני משפחה, זה לא הגיל

גאל אזריאל: מדובר על שוטרים ועל סוהרים ואם זה יהיה ככה נסתכל על הנוסח שנחקק בחוק דחיית מועדים הוראת שעה חרבות ברזל (חוזה, פסק דין או תשלום לרשות), שזה חוק שנחקק ממש בתחילת המלחמה ושם כן הייתה החלטה להרחיב את הקבוצות כי זה היה לתקופות מאוד קצרות ולהסתכל על כוחות הביטחון, נדמה לי שבוועדה של חוץ וביטחון עשו כל מיני התאמות

שמחה רוטמן: אני מאוד בעד

רפי רכס: אפשר לעשות דירוג ביניים במקרה הזה אם הוגשה בקשה

שמחה רוטמן: אם הוגשה בקשה זה לכאורה כולם

רפי רכס: לא, אם הוגשה בקשה ואז בית הדין שוקל

רפי רכס:  פה אם הוגשה בקשה זהו

רפי רכס:  כמו שעשינו עם האגרות שעצם גשת הבקשה הופכת את האגרה לנדחית, אז גם פה עצם הגשת הבקשה

שמחה רוטמן: זה נראה לי הכי טוב

שמחה רוטמן:  ואז כאילו זה אוטומטי מוגשת בקשה

שמחה רוטמן:  האמת היא שזה גם לא רע לנשות המילואים, גם אם הוגשה בקשה

שמחה רוטמן:  זה מצוין לכולם

שמחה רוטמן:  ואז מגישים בקשה וזה מוחל עליהם אוטומט

גאל אזריאל: לא דובר על כך עם השר

שמחה רוטמן: מאחר שבכל מקרה - - -     

גאל אזריאל: בכל מקרה זה רק לחודש

שמחה רוטמן: הפתרון של רפי הוא לדעתי מצוין כי אנחנו יכולים להגדיל את הקבוצה, משרתי צו 8 לא צריכים להגיש בקשה, ההרחבה, גם אם מדובר בכוחות הביטחון הכלליים וגם אם מדובר בנשות צו 8 או בני זוג צו 8

גאל אזריאל: ואז זה בלי שום שיקול דעת - - -     

שמחה רוטמן: לא, יש שיקול דעת לצו 8 עצמו, זה לא שולל את שיקול הדעת להחריג

רפי רכס: ברירת מחדל

שמחה רוטמן: זה אומר הגשת בקשה, זה אוטומטית חל עליך אלא אם כן יחליטו לגביך אחרת, כמו סעיף החריגים

שמחה רוטמן:  לדעתי זה דבר שאנחנו יכולים לעשות גם לבנות זוג וגם למשרתי כוחות הביטחון נעשה את זה בתקנות וזה יועתק לכללי

יעל בלונדהיים: רפי, בוא נחשוב רק רגע על הליכים שהוגשו לפי החוק להסדר התדיינויות, מה המשמעות של זה שאדם מגיש הליך והד השני עכשיו יגיד - - -     

רפי רכס: אין ספק, אמרתי את זה קודם, זה תוקע

יעל בלונדהיים: לא

נעה ברודסקי לוי: לא, אבל עצם זה שיש פתאום - - -     

שמחה רוטמן: אבל יש שיקול דעת

רפי רכס: מבחינת מניית הימים אין בעיה כי התקנה הזאת מתחילה מ-1 בדצמבר

יעל בלונדהיים: לא על מניית הימים, אני מדברת על זה שאדם מגיש תובענה ליישוב סכסוך ואז הבת זוג שלו לשעבר הגישה הודעה שהיא בת זוג והיא לא יכולה להגיב

יעל בלונדהיים:  אז התובענה הוגשה או לא הוגשה?     

רפי רכס: הוגשה, אבל לא אי אפשר לקיים דיון, אין פה איסור להגיש תובענות

יעל בלונדהיים: הקפאת מועדים כן או לא?         

רפי רכס: תחליטי באיזה פרק זמן את נמצאת, לפני תקופת עיכוב ההליכים או אחרי

רפי רכס:  לפני, אז הזמן נתקע, אחרי, אז היא הגישה אבל לא התקיים דיון

יעל בלונדהיים: אבל עיכוב ההליכים לא מסתיימת עבור האוכלוסיות המיוחדות

רפי רכס: אם זה לפני תום תקופה עיכוב ההליכים, עברנו על זה, זה באמת בעיה

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל זה נכון גם לאיש צו 8 עצמו

יעל בלונדהיים: לאיש צו 8 לא נספרת תקופת עיכוב ההליכים?     

שמחה רוטמן: ואם עכשיו לקחו מישהו עם צו 8? צו 8 זה דינמי, מי שקיבל צו 8, יכול להיות מישהו שלא קיבל צו 8 בשבוע הראשון או שקיבל והשתחרר ועכשיו קיבל שוב

שמחה רוטמן:  או ששוכר עורך דין שקיבל צו 8 וזה תוקע את ההליך

שמחה רוטמן:  מי שרוצה לשחק עם זה יוכל ולכן יש את שיקול הדעת ויש את הסעדים הדחופים שבהם אין עיכוב

יעל בלונדהיים: אולי עדיך בכל זאת לא להכפיל את האוכלוסייה הזאת? כי זה ממש מכפיל

רפי רכס: לא, אבל זה לא מכפיל אוטומטית אותה אוכלוסייה אם היא מגישה בקשה

שמחה רוטמן: יותר מבעלי הדין, אני חושב על עורכי ועורכות הדין גם

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר זה גם אינטרס של המתדיינים, שהעורך דין או הטוענים הרבניים ייתנו לו שירות וטיפול מיטביים

גאל אזריאל: אבל הסעיף שיש כבר עכשיו נותן את המענה לזה

גאל אזריאל:  אפשר לבקש ובית המשפט מונחה כבר מראש מה שהוא די חריג, בדרך כלל לא אומרים לדיין או לשופט מראש לקחת בחשבון ולשים לב - - -     

שמחה רוטמן: טוב, אני רואה את הצדדים לכאן ולכאן ואני לא אשנה ממה שכתבתם פה

שמחה רוטמן:  לפני ההערכה הבאה תעשו איזו חשיבה וגם יצוצו לכם דברים מהשטח, ואתם בבתי הדין תראו כמה בקשות מוגשות לכם גם ממי שלא בקבוצה שמבקשים ומאשרים לכם תעשו בדיקה ותבקשו שיציפו את זה למעלה

שמחה רוטמן:      בכבוד, נעה

נעה ברודסקי לוי: אני רק אציין שקיבלנו אישורים על ההתייעצויות והסכמה של נשיא בית הדין הרבני הגדול

נעה ברודסקי לוי:      " טיוטת תקנות הדיינים (הוראה שעה - חרבות ברזל) (סדרי דין בבתי דין רבניים), התשפ"ד-2023         

שמחה רוטמן: רק רגע, אז פה לגבי בעל דין או בא כוח שמשרת במילואים, כאן השר מוכן שיהיה "כוחות הביטחון" - - - את ההגדרה?         

גאל אזריאל: אם אנחנו מרחיבים את זה לחיילי סדיר וקבע אז צריך להכניס את זה

שמחה רוטמן: לכוחות הביטחון

גאל אזריאל: אבל שוב גם הוא לא חשב שצריך להכניס את זה

שמחה רוטמן: עדיין לא חושב? למרות הפניות שהגיעו?     

גאל אזריאל: נכון

שמחה רוטמן: אני מקבל את שיקול דעתו אבל אני קורא פה לבית הדין וגם לבתי המשפט להפעיל התחשבות מקסימלית בנושא הזה, כי אני מקבל על זה כן פניות

גאל אזריאל: אנחנו גם בשיח עם הנהלת בתי המשפט, ברור לכולם שנהיה מאוד-מאוד גמישים

רפי רכס: עוד חודש נצטרך הרי להגיע לפה שוב, אז אפשר להכין את זה

שמחה רוטמן: בסדר אבל תעקבו אחרי פניות מהסוג הזה

שמחה רוטמן:  גם לשכת עורכי הדין וזה תודיעו אצלכם בקבוצות שבעוד חודש נראה אם יש צורך בהארכות

רפי רכס: גם הנהלת בתי המשפט

שמחה רוטמן: כן הנהלת בתי המשפט, הם אמרו שהם בשיח איתם

נעה ברודסקי לוי: ומוחקים פה את "שמלאו לו 18 שנים" כי כך נעשה גם בתקנות בתי המשפט

נעה ברודסקי לוי: יש פה באמת תיקון שנעשה בנוסח שנעשה בעקבות הנוסח ותוקן גם בנושא של תקנות בתי המשפט

רפי רכס: כלומר בא כוח יכול לתקוע את ההליך?     

שמחה רוטמן: נכון

רפי רכס: בעיה

שמחה רוטמן: למה?     

רפי רכס: הוא חייב לפטר אותו בשביל זה?     

שמחה רוטמן: לא הבנתי

רפי רכס: להפסיק אותו שהוא לא יתקע? בעל הדין אומר "אני רוצה"

שמחה רוטמן: ברור שבא כוח יכול לתקוע את ההליך, לא הבנתי, אז תפטר אותו

רפי רכס: אז מי פה קודם?     

שמחה רוטמן: אבל אין דבר כזה, אני לא בא לי להגיד לך לא, בגלל הנסיבות המשפחתיות ביני ובינך, אבל עורך הדין שלי הוא אומר, "אני לא יכול"

רפי רכס: אני מדבר על מקרה שבעל דין אומר "אני רוצה דיון" ובא כוחו אומר "אני לא מוכן"

שמחה רוטמן: אז אני אומר שיפטר אותו

רפי רכס: אז אתה אומר שהאפשרות היחידה - - -     

שמחה רוטמן: מה זה האפשרות היחידה? אם בא כוח שלי תוקע לי דיון שאני רוצה שיתקיים, אני אפטר אותו בלי קשר

רפי רכס: לא כל כך מהר מפטרים בא כוח

שמחה רוטמן: בסדר, אז מה לעשות? הוא לא יכול לבוא לדיון, מה אתה רוצה?     

רפי רכס: אני חושב שבמקרה כזה בעל הדין הוא זה שיחליט בדין שלו ולא בא כוחו

שמחה רוטמן: אין דבר כזה אבל אין דרך, זה לא, יש בא כוח אתה לא רוצה אותו, תחליף אותו

רפי רכס: אמרת עם כולם

שמחה רוטמן: אתה לא רוצה אותו תחליף אותו

רפי רכס: אבל לא כל כך מהר מחליפים עורך דין

שמחה רוטמן: אבל כן כל כך מהר מנהלים דיון בלי בא כוח?      

רפי רכס: הוא רוצה, הוא בעל הדין

שמחה רוטמן: אז אם הוא רוצה שיפטר אותו, שיגיד לו שהוא מפוטר

יעל בלונדהיים: מה שבא כוח יכול להודיע לבית המשפט שבאופן חריג הוא לא מגיע, לשלוח מישהו אחר, אם הם לא מצליחים להגיע להסכמות ביניהם, אז - - -     

שמחה רוטמן: אין דבר כזה

שמחה רוטמן:  ממתי גם בעל דין מודיע דברים לבית הדין שלא באמצעות בא כוחו? חוץ מזה שלפעמים יש שוטר טוב, שוטר רע, בא בן המשפחה לא רוצה להגיד לא, מפאת כבודו של האדם שהוא מנהל נגדו הליך או שלא זה, והוא אומר אני מסכים לבוא אבל מה לעשות הבא כוח שלי לא מסכים, אתה לא מייצר פה - - -     

רפי רכס: או שבעל הדין מתווכח עם בא הכוח

שמחה רוטמן: אם הוא מתווכח, הוא מפטר אותו

נעה ברודסקי לוי: אני חושבת שמה שמטריד פה את רפי שבניגוד למה שאנחנו מכירים בדרך כלל אין מקום לבא כוח לאינטרסים משלו - - -     

שמחה רוטמן: בסדר אבל פה המקרה הזה שונה

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר חובה לבעל דין - - - הוא יכול להגיד "אני לא מיוצג לדיון זה, אני מפטר אותו לדיון זה"

שמחה רוטמן:  גם זה הוא יכול להגיד

רפי רכס: אני זוכר שהיושב-ראש אמר בישיבה הקודמת, זה מצוי בפרוטוקול, שבעל הדין קודם לבא הכוח

רפי רכס:  הייתה פה חברת-כנסת שאמרה "לא, צריך לדאוג לבאי הכוח"

שמחה רוטמן: ברור שהוא קודם, אבל רפי אין ספק שהוא קודם אבל אם הוא אוכלוסייה מיוחדת, ובפרט כזו המשרתת בצו 8, אני לא אחייב אותו

שמחה רוטמן:  פה הוא צריך לתת הסכמה אקטיבית, כן, אלא אם כן יבוא בית הדין וייתן החלטה נקודתית

שמחה רוטמן:  בוודאי

שמחה רוטמן:  זו גם לא התנגדות והסכמה, הוא צריך לתת הסכמה אקטיבית, יכול להיות שבעל הדין ירצה מאוד לקיים את הדיון אבל אי אפשר להשיג את בא הכוח כי הוא בתוך עזה

רפי רכס: רק יוסכם שאין סעיף כזה, מה שאני מכיר

שמחה רוטמן: ככה זה בבתי המשפט אותו סעיף, נכון?     

רפי רכס: אין סעיף כזה שבא הכוח יכול נגד דעתו של בעל הדין

שמחה רוטמן: אבל אין לך נגד דעתו נגד דעתו, שיפטר אותו

שמחה רוטמן:  מילא, תבוא ותגיד בהליך פלילי לפעמים ממנים לך סנגור בלי ששאלת

שמחה רוטמן:  פה זה הליך פרטי לא ממנים לך עורך דין בכפייה, נכון? לא מוצא חן בעיניך? העורך דין רב איתך? אתה אומר לו "שלום, תודה"

שמחה רוטמן:  מה הסיפור?     

רפי רכס: לא תמיד זה כזה סיפור קל

שמחה רוטמן: נכון לא תמיד זה כזה סיפור, אבל זה בוודאי יותר סיפור מלבוא ולקיים דיון בלי שאתה מצליח להשיג את העורך דין של הצד השני

שמחה רוטמן:  שוב, בלי להשיג אותו אפילו

שמחה רוטמן:  יכול להיות שלא הצלחת לתפוס אותו טלפונית

שמחה רוטמן:       הלקוח לא יודע מה הנזק שייגרם לו מדיון בלי העורך דין

שמחה רוטמן:  הוא בכלל לא יודע, הוא לא מודע בשביל זה יש לו עורך דין שיסביר לו אבל אי אפשר, והצד השני מנצל את החולשה שלו, מפעיל עליו לחץ, אומר לו "תסכים", הוא מסכים, העורך דין לא ניתן להשיג אותו בכלל, אתה מקיים דיון, ואז יינתן פסק דין, ייצא עורך הדין מצו 8 ויגיד "אוי ואבוי מה עשית" יגיד כבר - - -     

רפי רכס: אולי גם לא תאפשר לו לפטר אותו, כי הוא נשאר בלי ייצוג?     

שמחה רוטמן: לא, אבל אם הוא מפטר אותו זו החלטה רצינית

שמחה רוטמן:  רפי אני לא מבין אותך - - -לא ישתנה, עזוב, הסעיף לא ישתנה

שמחה רוטמן:  ארבע

נעה ברודסקי לוי: 
"אלא אם כן", נתקן פה ל"שוכנע" במקום "הוכח"

שמחה רוטמן: "אלא אם כן בעל הדין", בלי "שוכנע" ובלי "הוכח"

שמחה רוטמן:  "אלא אם כן בעל הדין או בא כוחו שלא פעל כאמור לא נכללים בקבוצות המפורטות בפסקה 2"

נעה ברודסקי לוי: אני עוד פעם שואלת לגבי הדן יחיד אם אנחנו לא רוצים, כי זה גם העניין של המועדים

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  תקנה 3 לתקנות סדרי דין שפעלה כרגיל עכשיו בחודשיים האחרונים ולא שמענו עליה אילו תלונות כלשהן

שמחה רוטמן:  אני לא משנה אותה

נעה ברודסקי לוי: אבל כן אנחנו מבקשים שישימו לב לזה לפעם הבאה, שתבדקו בשטח אם יש קושי בנושא הזה

שמחה רוטמן: בוודאי

נעה ברודסקי לוי: אני כן מציינת עוד פעם, שתמיד אנחנו מעדיפים שלא לעשות דברים רטרואקטיבית

שמחה רוטמן: אבל הסיבה פה לעשות רטרואקטיבית מאוד ברורה, כל התקנות האלו מטרתן לייצר דמיון ושוויון בלוחות הזמנים, לפעמים יש גם הליכים שמתנהלים במקביל בשתי ערכאות, אנחנו יודעים, ויכול להיות שעם לוחות הזמנים, חלק הרכוש מתנהל פה, הגט מתנהל שם, וצריך לייצר אחידות בין בתי הדין לבתי המשפט ולכן אנחנו נחיל אותה מ-1 בדצמבר 2023, על אף החריגות של העניין מסיבה מאוד פשוטה, שוב, הלוואי שזה היה וכולם היו נותנים מספיק זמן להיערך והיו מאשרים את זה כבר ביום חמישי או ביום רביעי כמו שרצינו

שמחה רוטמן:  אני השארתי מועדים פנויים לצורך הדיון הזה כל השבוע שעבר, פשוט חיכינו שזה יקרה

שמחה רוטמן:  לא בא בטענות ושום דבר זו מלחמה וכו', הכול בסדר, אבל צריך לחול מאותו מועד

נעה ברודסקי לוי: בגלל שזה אמור בעיקרון שלא לפגוע בבעלי הדין

שמחה רוטמן: לא, זה כן פוגע, זה מניין ימים, מניין מועדים

נעה ברודסקי לוי: אתה אומר הפוך, אתה מאשר את זה כדי שזה לא יפגע, אני אומרת את זה לפרוטוקול כי זה באמת חריג שאנחנו מאשרים לעשות משהו באופן רטרואקטיבי

נעה ברודסקי לוי:  תמיד אנחנו מעדיפים להימנע מזה

נעה ברודסקי לוי:  פה בגלל שהוועדה רואה בזה משהו שמטיב - - -     

שמחה רוטמן: זה גם מטיב וגם מייצר את האחידות בין המערכות, שזו המטרה הגדולה בתקנות האלו, כמו שאמרתי ויתרנו על הרבה דברים פה, שלדעתי היה צריך לעשות בשם האחדת ההסברים עד כמה שניתן כדי שלא לייצר בלבול בסופו של דבר בנושא הזה

שמחה רוטמן:  אמת ויציב, יציב עדיף בהרבה מאוד תחומים כי מערכת המשפט פועלת בסופו של דבר כמכלול

שמחה רוטמן:      בסדר גמור, טוב

שמחה רוטמן:       הצעת תקנות הדיינים (הוראת שעה – חרבות ברזל)(סדרי דין בבתי דין רבניים)     מי בעד? מי נגד אין מתנגדים אין מתנגדים פה אחד

שמחה רוטמן: אושרה      התקנות אושרו בנוסח המתוקן כפי שהוקרא

שמחה רוטמן:       תודה רבה לכל הנוכחים, תודה רבה למשרד המשפטים, בתי הדין, היועצים, לשכת עורכי הדין, איילת, הייעוץ המשפטי, תודה לכולם

שמחה רוטמן:       ישיבה זו נעולה