ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 261, 2023-12-06 00:00

משה גפני: אנחנו עוסקים בהצעת חוק-יסוד: משק המדינה (הוראת שעה לעניין חוק התקציב לשנת 2024)

משה גפני:   אתמול ביקשנו שיהיה נוסח מוסכם, שתהיה החלטה מוסכמת לגבי הצעת החוק

משה גפני:  במידה ולא תהיה הסכמה, נצביע כפי שהוועדה חושבת לנכון, כפי שהיא חושבת שזה מתאים

משה גפני:  ביקשו ממני בבוקר מהלשכה המשפטית לדחות את הישיבה כיוון שניסו להגיע בכל זאת להסכמה

משה גפני:  אני בעד הסכמה תמיד, אם יש אפשרות

משה גפני:  אני מבקש לדעת אם יש הסכמה לגבי הצעת החוק הזאת

שגית אפיק: אתמול בלילה עוד היו בינינו פערים ולא רצינו לבוא עם שתי גרסאות ולהתחיל להתכתש בדיון

שגית אפיק:  הנוסח שנמצא לפניכם הוא נוסח מוסכם

שגית אפיק:  הנוסח הוא בהתאם למה שדיברנו אתמול, לעקרונות שהוועדה הנחתה אותנו

שגית אפיק:  היו לנו התלבטויות שונות, אבל בסופו של דבר התכנסנו לנוסח שמקובל גם על משרד האוצר, גם על משרד המשפטים וגם על הייעוץ המשפטי לוועדה

שולמית אלוני: הצעת חוק-יסוד: משק המדינה (תיקון מס' 14)     תיקון סעיף 3א1    1

שולמית אלוני: 	בחוק-יסוד: משק המדינה, בסעיף 3א1, אחרי סעיף קטן (א) יבוא:     			"(א1) (1)	על אף האמור בסעיף קטן (א), התרחש אירוע  					חריג ובלתי צפוי שיש לו השלכות פיסקליות  					משמעותיות, המשפיעות במישרין על הנתונים 					שבבסיס דוח ההפרשים כאמור בפסקה (2) 					שבסעיף קטן (א) ובשל סמיכות האירוע 					והשפעותיו על מועד הגשת דוח ההפרשים,  					לא ניתן להגיש במועד הקבוע באותה פסקה 					דוח הפרשים הכולל נתונים מעודכנים  					כנדרש בחוק, רשאית הממשלה, לפי הצעת  					שר האוצר, באישור הכנסת לאחר שקיבלה 					את המלצתה של ועדת הכספים של הכנסת, 					לדחות את המועד הקבוע באותה פסקה  					לתקופה אחת שלא תעלה על 60 ימים  					(בסעיף קטן זה – תקופת הדחייה)

משה גפני: למה באישור הכנסת?     

אורית פרקש הכהן: המנגנון של המלצת ועדת הכספים הוא לא הגיוני

אורית פרקש הכהן:  זה קודם צריך ללכת למליאה בהתאם להמלצת ועדת הכספים

שגית אפיק: זה קודם יבוא לוועדה ותהיה הצבעה על המלצה, רק אז יעבור למליאה

אורית פרקש הכהן: את מכירה מנגנון שבו ההצבעות בוועדת כספים הן המלצה למליאה?          

שגית אפיק: זה מנגנון שקיים

שגית אפיק:  הייתי מעדיפה שזה יהיה רק באישור הוועדה, אבל אחת ההסכמות שהגענו אליה עם משרד האוצר הייתה שזה יעלה עוד רמה

שגית אפיק:  ההיגיון בזה הוא שתהיה גם הצבעה בוועדה וגם הצבעה במליאה

שגית אפיק:  זה אמנם מסרבל, אבל אנחנו נמצאים ממילא באירוע יחסית מסורבל, חריג ולא צפוי, שגם אתם הנחיתם אותנו למצוא את המנגנון לו

שגית אפיק:  אני לא חושבת שמבחינה משטרית זה לא נכון

גלעד קריב: האם מבחינת הניסוח לא נכון להגיד שהממשלה מחליטה וההחלטה דורשת אישור של ועדת הכספים ואישור מליאה?      

חמד עמאר: לא כתוב כאן אישור ועדת כספים

שגית אפיק: זה יגיע קודם כל לוועדת הכספים

חמד עמאר: למה זה לא רשום?     

שגית אפיק: הממשלה תקבל החלטה על כך שיש אירוע חריג שבגללו היא לא יכולה לעמוד בזמנים

ולדימיר בליאק: מליאת הממשלה?     

שגית אפיק: כן

שגית אפיק:  היא תביא את החלטתה לוועדת הכספים כדי שתדון בהחלטה

שגית אפיק:  למה היא תדון בהחלטה? כדי לקבל נתונים, כדי לראות אם האירוע אכן חריג

ולדימיר בליאק: היא מצביעה?     

שגית אפיק: היא תצביע, כי היא צריכה להמליץ למליאה

שגית אפיק:  המלצת הוועדה תובא בפני המליאה, והמליאה תצביע על המלצת הוועדה

גלעד קריב: זה כמו בדין רציפות

שגית אפיק: נכון

משה גפני: זה דבר שהוא קצת משונה

אורית פרקש הכהן: המנגנון הזה מאוד מוזר - במקום אישור ועדת כספים יש את אישור הכנסת

אורית פרקש הכהן:  מה זה "המלצת ועדת הכנסת"? לא כתוב מתי הם הולכים לוועדת כספים, לא כתוב תוך כמה זמן זה מגיע לוועדת כספים?     

שגית אפיק: לא צריך להיות כתוב

שגית אפיק:  גם אתמול בנוסח זה לא היה כתוב, וגם בנוסח שלהם להארכת מועדים זה לא היה כתוב

שגית אפיק:  את מדברת על משהו אחר, את מדברת על הדוח

שגית אפיק:  דוח ההפרשים יונח על שולחנה של ועדת הכספים

שגית אפיק:  גם האישור של ועדת הכספים לדוח נשאר, גם היכולת של ועדת הכספים לערוך שינויים בדוח נשארה

שגית אפיק:  כל הסמכויות של ועדת הכספים לא נפגעו

אורית פרקש הכהן:    זה לא רק דוח ההפרשים

אורית פרקש הכהן:  מה עם התכנית המאזנת?     

שגית אפיק: הכל נשאר

שגית אפיק:  להבדיל מהנוסח הממשלתי שמחק את כל הדברים האלה, פה כל הסמכויות של ועדת הכספים נשארו ואף הועצמו

גלעד קריב: המליאה יכולה גם לא לקבל את ההמלצה של הוועדה

שגית אפיק: נכון

גלעד קריב: גם אם הוועדה דוחה, חושבת שלא צריך לאשר לממשלה, זה עדיין מגיע למליאה, נכון?     

שגית אפיק: נכון

גלעד קריב: הסעיף כרגע לא כולל לוחות זמנים

שגית אפיק: הוא כולל לוחות זמנים

שגית אפיק:  הממשלה צריכה לקבל את ההחלטה שלה, היא לא יכולה להיות בהפרה כמו שהפעם היא הייתה בהפרה

גלעד קריב: האם יו"ר הוועדה, שיש לו סמכות כללית להניח דברים על שולחן הוועדה, יכול להחליט שהוא לא מניח?     

שגית אפיק: לא

שגית אפיק:  ברגע שיהיה מדובר באירוע חריג והיושב ראש לא ימצא לנכון לשים את זה על שולחן הוועדה, אנחנו נמליץ להביא את זה ישירות למליאה

שגית אפיק:  צריכה להיות המלצה, צריך להיות דיון, שזה הדבר הנכון, זה הדבר החשוב

שגית אפיק:  לא צריך להוסיף סרבול

גלעד קריב: אני מבין שהדרישה למליאה מגיעה מצידה של הממשלה

שגית אפיק: נכון

גלעד קריב: זו לא דרישה של הכנסת

שגית אפיק: משרד האוצר ביקש את זה, לא הממשלה

משה גפני: למה?     

גלעד קריב: כדי להמעיט מכוחו של יו"ר הוועדה ושל הוועדה

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שבמובנים מסוימים ההוראה הקודמת הייתה יותר טובה

אורית פרקש הכהן:  מה יש לנו פה?     

שגית אפיק: הוראת קבע

משה גפני: ההוראה הקודמת הייתה רעה מאוד

אורית פרקש הכהן: זאת לדעתי יותר רעה

אורית פרקש הכהן:  אירוע חריג ובלתי צפוי זה לא סיכול, זה גם לא מתקרב לסיכול

אורית פרקש הכהן:  זה אפילו לא כוח עליון

שגית אפיק: אירוע חריג ובלתי צפוי שיש לו השלכות פיסקאליות משמעותיות, המשפיעות במישרין על הנתונים שבבסיס דוח ההפרשים

שגית אפיק:  זה מנגנון מאוד קשיח וחזק

אורית פרקש הכהן: שגית, אני חולקת עלייך

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שיועצת משפטית לממשלה מוציאה בקלות רבה חוות דעת על כמעט כל אחת משש השנים האחרונות שכביכול יש בהן אירוע חריג ובלתי צפוי

שגית אפיק:    מדובר בסד זמנים מאוד קצר וצפוף שבו הדבר הזה צריך לקרות

אורית פרקש הכהן: הנסיבה שבה הדבר הזה קורה רחוקה מלהיות סיכול

אורית פרקש הכהן:  ההצעה מגיעה לפי הצעת אוצר, מה שאומר שלשר אוצר יש את הכוח המוחלט להחליט איזו תכנית הוא מעלה לממשלה

שגית אפיק: גם היום כל המנגנון של דוח ההפרשים לממשלה הוא לפי הצעת שר האוצר

אורית פרקש הכהן: הדבר הזה עולה למליאה אחרי שהמליאה מקבלת פיזית את המלצת ועדת הכספים

אורית פרקש הכהן:  יכול להיות שוועדת הכספים תגיד שזה רע מאוד, שזה לא טוב בכלל, אבל יו"ר הקואליציה יגיד לגפני שזה לא נראה לו בכלל ולכן זה צריך לעלות להצבעה במליאה

אורית פרקש הכהן:  אני לא מבינה מה עשינו בזה, זה עוד יותר גרוע ממה שהיה קודם

ולדימיר בליאק: זה הופך את ועדת הכספים לסוג של תחנת ביניים, זה אומר שההמלצה שלנו היא לא כזאת חשובה

שגית אפיק: ומה אם נעשה שהוועדה תאשר ואז זה יעלה למליאה לאישור?      

ולדימיר בליאק: אני חושב שצריך לשקול שזה יעלה למליאה רק באישור ועדת הכספים

שגית אפיק: חשבתי שאפשר להסתפק בוועדה, אבל בקשת משרד האוצר להוסיף את הכנסת היא לא בלתי - -     

ולדימיר בליאק: אז למה צריך את המלצת ועדת הכספים?     

שגית אפיק: כי רצינו להגיע איתם להסכמה

שגית אפיק:  יש בזה היגיון רב בעיני

גלעד קריב: אם הוועדה מאשרת, אין שום טעם בפרוצדורה הזאת של להעלות למליאה

משה גפני: זה קורה בהרבה חוקים

ולדימיר בליאק: זה קורה

ולדימיר בליאק:  אם אנחנו מצביעים על תקציב, התקציב עולה להצבעה במליאה

שגית אפיק: לא רק חוקים, גם יש צווים שאתם מצביעים עליהם פה

ולדימיר בליאק: למה התקציב עולה להצבעה במליאה רק אחרי שאנחנו מאשרים אותו?     

שגית אפיק: זה חוק

משה גפני: יש חקיקה בכנסת שצריך אישור ועדה ולאחר מכן אישור מליאה

אסתי פלדמן: זה הנוסח של הוועדה

שגית אפיק: זו לא הייתה הבקשה שלנו

שגית אפיק:  אנחנו מוכנים שזה יהיה רק אישור ועדה, אין לנו בעיה

משה גפני: בשונה מחוקים אחרים ומתקציב המדינה שצריכים להיות מאושרים בוועדת הכספים ולאחר מכן  מאושרים במליאת הכנסת, כאן אנחנו מדברים על אירוע אחר לחלוטין, כשהאירוע הזה הוא ועדת הכספים

משה גפני:  הנושא הזה צריך לבוא לדיון בוועדת הכספים

משה גפני:  אם הוא עולה למליאה, הוא הופך להיות אירוע פוליטי שבכלל לא קשור לנושא המקצועי שעליו אנחנו מדברים

משה גפני:  אם החלטתם שצריך לעשות את ההליך הזה, אנחנו אלה שצריכים לאשר או לא לאשר

שגית אפיק:  אני חושבת שזה מחזק את מורכבות ההליך כשדורשים גם את הכנסת וגם את הוועדה

גלעד קריב: זה לא מה שקורה כאן

גלעד קריב:  אם היו דורשים גם וגם, ניחא, אבל זה לא גם וגם

משה גפני: זה גם וגם

גלעד קריב: הם מוכנים גם וגם?     

משה גפני: כן

גלעד קריב: כרגע זה לא גם וגם

ולדימיר בליאק: זה צריך לעלות למעלה רק אם אנחנו מאשרים

שגית אפיק: זה בעיני מקובל

שגית אפיק:  אם הוועדה אישרה זה יעלה למליאה

ולדימיר בליאק: אם יש המלצה שלילית זה לא עולה

אורית פרקש הכהן: מה שקורה כאן זה דבר לא הגיוני

אורית פרקש הכהן:  מה עושים כאן? לגמרי מפרקים את המשמעות של תקציב דו-שנתי על ידי זה שהוא עולה פעמיים למליאה

אורית פרקש הכהן:  באיזה אירוע אנחנו מדברים? אנחנו מדברים באירוע שהתחזיות לתקציב הדו שנתי לא צלחו, כשלרוב זה לא יהיה כשיש יותר כסף בקופה, זה תמיד יהיה במקרה שיש פחות כסף בקופה

אורית פרקש הכהן:  שר האוצר יגיש דוח הפרשים לוועדה, כשאחרי שנצביע זה יעבור למליאה

אורית פרקש הכהן:  מה יקרה במליאה? השר הזה יגיד שהוא לא מצביע על זה, השר ההוא יגיד שהוא לא מצביע על זה

אורית פרקש הכהן:  למנגנון בוועדה אין שום משמעות, כי אנחנו חוזרים לתהליך פוליטי מחודש של פעם שנייה הצבעה בכנסת על כל הדברים שכרוכים בכך

שגית אפיק: זה לא המצב, זה לא המנגנון

אורית פרקש הכהן: אני לא מסכימה איתך

שגית אפיק: אם זה לא מאושר בוועדה, הם יצטרכו לעמוד במועד, יהיה "פלאט"

אורית פרקש הכהן: אני מדברת על זה שאנחנו מסבכים במו ידנו תהליך שגם ככה קשה לביצוע

אורית פרקש הכהן:  כשהממשלה אומרת שהיא הפריזה בתחזיות שלה, זה לא חס ושלום היא כי הרי אנחנו אומרים ששרים לא מתערבים בקביעת התחזיות הכלכליות

שגית אפיק: יש לך אינטרס שהתהליך הזה יהיה מורכב, יש לך אינטרס שהתהליך הזה יהיה קשה

אורית פרקש הכהן: לא נכון, אני רוצה שהוא יהיה מקצועי

שגית אפיק: אסתי, אתם מוכנים שזה יישאר רק באישור ועדה? אתם רואים עם זה קושי?      

ולדימיר בליאק: מה הרציונל באישור המליאה? למה מתעקשים על מליאת הכנסת?     

שגית אפיק: אם אתה מסתכל על חוק היסוד, על הסעיף המקורי לפני שתיקנו אותו, הוא מדבר על ממשלה לפי הצעת שר אוצר ועל כנסת לפי ועדת כספים

שגית אפיק:  כך בנוי כל המנגנון

שגית אפיק:  משרד המשפטים רצה להמשיך את אותה תפישה

משה גפני: אני מציע שיהיה אישור ועדת כספים ואישור מליאה, כאשר אם ועדת הכספים לא מאשרת אז זה לא עולה למליאה

שגית אפיק: זה יהיה לפי המלצתה החיובית של ועדת הכספים

אורית פרקש הכהן: צריך שבמקום המילים "לאחר שקיבלה את המלצתה" יבוא "בכפוף להחלטת ועדת הכספים"

אורית פרקש הכהן:  מה שעולה להצבעה זו החלטת ועדת הכספים

שגית אפיק: גם המלצה עולה

אורית פרקש הכהן: אין מצב שוועדת הכספים מחליטה ושר האוצר עושה אובר רולינג ומעלה למליאה משהו אחר

שגית אפיק: זה לא יכול להיות

שגית אפיק:  גם בנוסח שמונח אצלכם שר האוצר לא יכול להניח שום דבר במליאה בלי ועדת הכספים

אורית פרקש הכהן: את טועה

שגית אפיק: אני ממש לא טועה

שגית אפיק:  עשיתי חקיקה שנים רבות, אני יודעת איך היא מנוסחת

אורית פרקש הכהן: שגית, תקראי

שגית אפיק: אני לא צריכה לקרוא, אני כתבתי את זה

אורית פרקש הכהן: כתוב שרשאית הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, באישור הכנסת, לאחר שקיבלה את המלצת ועדת הכספים

אורית פרקש הכהן:  היא קיבלה פיזית את המלצתנו לא לאשר, אבל היא יכולה לא לקבל את המלצתנו

גלעד קריב: היושב ראש הציע לשנות את זה

שגית אפיק: 	יש שתי אפשרויות

שגית אפיק:  אפשרות אחת, שזה יהיה באישור ועדת כספים, ואפשרות שנייה, שזה יהיה לפי החלטה חיובית של ועדת הכספים

אורית פרקש הכהן: 	לא החלטה, אלא אישור ועדת כספים

אחמד טיבי: אנחנו רוצים את אישור הוועדה

משה גפני: המילה "באישור" נשמעת יותר טוב, אף על פי שיכול להיות שאין הבדל

משה גפני:  זה צריך להיות באישור ועדת הכספים ובאישור מליאת הכנסת

משה גפני:  זה לא יבוא למליאת הכנסת בלי אישור של ועדת הכספים

שולמית אלוני: (2) אישרה הכנסת את דחיית המועד כאמור בפסקה (1),  יידחו בהתאמה יתר המועדים שנקבעו לפי סעיף קטן (א), ובלבד שהפחתה לפי פסקה (8) של אותו סעיף קטן תתבצע בתום תקופת הדחייה הנספרת החל מהמועד הקבוע בסעיף 7 לחוק ההתאמות הפיסקליות, התשפ"ג – 2023; הכנסת תפרסם ברשומות הודעה על המועדים המעודכנים שנדחו לפי סעיף קטן זה

שולמית אלוני: "      

אורית פרקש הכהן: מה זה אומר?     

שולמית אלוני: כשאנחנו מסתכלים על מה שקבוע היום בחוק יסוד משק המדינה, אפשר לראות שבפסקה (7) ועדת הכספים רשאית להציע לשר האוצר שינויים בתכנית

שולמית אלוני:  בפסקה (8) נכתב שאם לא אישרה ועדת הכספים את התכנית שהגישה הממשלה, יופחתו סכומי ההוצאה, שזה ה-"פלאט" ה"טיפש", האוטומטי

שולמית אלוני:  בפסקה (8) לא נכללו המועדים, המועד נקבע בחוק, לכן אנחנו מפנים פה לחוק

אורית פרקש הכהן: 	מתי שר האוצר יצטרך להגיש לנו תקציב מתוקן?      

שולמית אלוני: העניין פה הוא טכני

שולמית אלוני:  כל ההצעה הזאת מדברת על דחייה שלא תעלה על 60 ימים, אבל בגלל שבפסקה (8) לא נכתב מועד אנחנו לא יודעים מאיפה לספור את ה-60 ימים, או את התקופה שלא תעלה על 60 ימים, ולכן הפנינו לסעיף 7 שמתייחס ל-31 בדצמבר

שולמית אלוני:  ועדת הכספים מקבלת החלטה עד 31 בדצמבר, לכן ה-60 ימים, או התקופה שלא תעלה על 60 ימים, ייספרו מאותו מועד

אורית פרקש הכהן: 	אסתי, את מתכוונת באפריל להגיע לפה עם תקציב?      

שגית אפיק: 	אסתי, את רוצה שכבר עכשיו ניתן לכם את האישור בלי מליאה?     

אסתי פלדמן: 	הממשלה הגישה הצעת חוק ממשלתית ביחס ל-2024 וביקשה את דחיית המועדים הזאת

אסתי פלדמן:  הממשלה פנתה לכנסת וביקשה לדחות את המועד

שגית אפיק: 	הוועדה לא קיבלה שום נתונים מכם

שגית אפיק:  אני לא רוצה לדלג על הפיקוח של הוועדה

שגית אפיק:  אתם אומרים שלשנה הזאת, לשנת 2024, יש החלטת ממשלה שצריך לדחות כי הבאתם חוק להארכת מועדים שהכנסת אישרה בקריאה ראשונה

אסתי פלדמן: 	הבאנו לפה את כל הנתונים ביחס ל-2024

שגית אפיק: 	מה את רוצה לכתוב?     

אסתי פלדמן: 	אפשר לעשות סעיף מעבר שאומר שביחס ל-2024 יראו את הכנסת כאילו אישרה את המועדים האלה

שגית אפיק: 	את מבקשת מאיתנו את התקופה המקסימלית עכשיו

שגית אפיק:  איך את יוצאת לדרך?      

תמר לוי בונה: 	צריך להגיש דוח הפרשים שמדבר גם על צד ההכנסה וגם על צד ההוצאה

תמר לוי בונה:  התהליך של צד ההכנסה הוא קל יותר כי הוא תוצאתי ברובו

תמר לוי בונה:  יכול להיות שיש שם כל מיני צעדים שבכוונת הממשלה לקדם כדי להיטיב את מצבנו בצד ההכנסה, אבל רובו ככולו תוצאתי

תמר לוי בונה:  חוץ מזה נצטרך לקיים דיון בממשלה, כפי שאומר לנו החוק, על דוח ההפרשים

תמר לוי בונה:  אנחנו נציג את דוח ההפרשים ואת הצעדים שבצידו, מה שאומר שתצטרכי חלק לכנס באמצעות הגדלת הגירעון

שגית אפיק: 	האם כדי לכנס חלק באמצעות הגדלת הגירעון נדרש תיקון חקיקה?     

תמר לוי בונה: 	את צריכה להצהיר לוועדה

תמר לוי בונה:  לפי החוק היום, שגית, עד 1 בנובמבר את צריכה להגיד מה תכנית הפעולה שלך, כשיש לך עד 31 בדצמבר לכנס אותה

תמר לוי בונה:  אם אנחנו עושים 60 יום כפי שכתוב בחוק, את צריכה עד 1 בינואר להגיש את דוח ההפרשים ואת הצעדים שבכוונתך לעשות כדי לכנס, כשהצעדים יהיו הגדלת גירעון, קיצוצים, בקשות להגדלת הכנסה

שגית אפיק: 	התכנית המאזנת

תמר לוי בונה: ואז יהיה לך עד 1 במרץ, שזה כרגע לוחות הזמנים, כדי להביא את התקציב

שגית אפיק: האם עד 1 במרץ צריך להביא את התקציב על ידי הממשלה, או שהתקציב יעבור על ידי הכנסת בשלוש קריאות?     

תמר לוי בונה: שלוש קריאות

שגית אפיק: זה לא 1 במרץ, זה 28 בפברואר

שגית אפיק:  זה אומר שתצטרכו להביא לכנסת תקציב עד סוף ינואר

שגית אפיק:  אסתי, אני לא כל כך אוהבת הוראת מעבר בחוק יסוד ולא כל כך אוהבת לדלג על הוועדה

שגית אפיק:  אני מוכנה להציע שלא נצטרך את הממשלה ואת הכנסת אלא נסתפק באישור הוועדה במועד הזה

שגית אפיק:  אם זה מקובל עליכם זה יכול להיות פתרון

תמר לוי בונה: 	אני חושבת שעדיף

משה גפני: מה התשובה?     

שגית אפיק: 	שהם מסתפקים באישור ועדת כספים רק לתקציב הזה

אורית פרקש הכהן: אני מאוד לא אוהבת את התיקון הזה

אורית פרקש הכהן:  אתם באתם ואמרתם שאתם רוצים מנגנון מאוד קשה, מאוד מיידי - שמ-1 בנובמבר עד ינואר תתקנו את התקציב

אורית פרקש הכהן:  עכשיו אתם נותנים לממשלה הזאת למשוך את ההחלטות הכואבות ואת הקיצוצים הכואבים עד מרץ

אורית פרקש הכהן:  אנחנו באירוע של לחימה

אורית פרקש הכהן:  הקיצוץ ב-2023 היה בעיני חרפה

אורית פרקש הכהן:  אנחנו צריכים כמה שיותר מהר לתפוס את תקציב 2024

אורית פרקש הכהן:  מה אתם עושים בחקיקה הזאת? אתם נותנים לממשלה גרייס עד מרץ

אורית פרקש הכהן:  תנו לי לנסות לנחש מה יישאר מההסכמים הקואליציוניים עד מרץ 2024

אורית פרקש הכהן:  במקום להוריד את הגרזן בינואר ולהגיד שלפחות יהיה איזה שוט על הממשלה לבוא ולקצץ כמה שיותר מהר, אתם עושים הפוך, אתם נותנים לה לרוץ עד מרץ, כשאז לא יהיה מה לקצץ וגם נעמיק את הבור

אורית פרקש הכהן:  אני לא מבינה את המנגנון הזה

תמר לוי בונה: ביקשנו מלכתחילה להאריך רק את ההגשה של דוח ההפרשים עד שנדע לתת תשובות בהירות יותר

תמר לוי בונה:  כדי לא להעמיד את הוועדה במצב שבו אם היא לא מקבלת החלטות יורד קיצוץ אוטומטי על כל סעיפי התקציב, ביקשה הוועדה לעשות איזה שהוא מנגנון של דחייה

שולמית אלוני: הדחייה הייתה גם קודם - פשוט תיקנתם בכל סעיף ורק הורדתם את סמכות ועדת הכספים

אסתי פלדמן: הדחייה לא הייתה ביחס ל-"פלאט"

אסתי פלדמן:  ה-"פלאט" נכנס ב-1 לינואר

אורית פרקש הכהן: כל ממשלה תבוא ותטען לסיכול כדי שה-"פלאט" לא ירד

אורית פרקש הכהן:  כדאי שתעדכנו מישהו באגף תקציבים שיבין מה כתוב בתיקון הזה

אורית פרקש הכהן:  אני לא יודעת אם איתי מבין את המשמעות של התיקון הזה

תמר לוי בונה: מבין

אורית פרקש הכהן: ישב כאן יוגב ואמר שתוך 10 ימים הם יודעים להביא תקציב ל-2024, כשאתן עכשיו מסכימות להצעת חקיקה שעד מרץ אפשר יהיה להמשיך בלי לעשות שום דבר

ולדימיר בליאק: למה שנדחה עכשיו את תקציב 2024 בשלושה חודשים? כולנו מסכימים שתקציב 2024 הנוכחי לא רלוונטי כי מדינת ישראל נמצאת במלחמה

ולדימיר בליאק:  אנחנו חייבים תקציב רלוונטי

ולדימיר בליאק:  אין שום סיבה שנחכה עכשיו שלושה חודשים, זה פשוט לא סביר

משה גפני: מה ההצעה?     

אורית פרקש הכהן: לא לספור 60 ימים

ולדימיר בליאק: חשבתי שנכון להביא את התקציב המתוקן כבר בדצמבר

ולדימיר בליאק:  אפשר להתפשר על ינואר, אבל בטח לא על פברואר או מרץ

אורית פרקש הכהן: מה קורה כאן? הם לוקחים את התאריך של היום, של תחילת דצמבר, ומתחילים לספור את ה-60 יום מה-1 בינואר

אורית פרקש הכהן:  אני לא מבינה מה את עושים

תמר לוי בונה: אנחנו בהתחלה ביקשנו לא לדחות את הקיצוץ האוטומטי שחל ב-1 בינואר, רק את שאר המועדים, אבל אז נאמר פה על ידי חברי הכנסת שזה להכניס אתכם לסד זמנים שהוא בעייתי

תמר לוי בונה:  הציעה הוועדה 45 ימים, מה שנראה לנו פרק זמן סביר, אבל אז ביקש שר האוצר להעלות את זה ל-60 ימים, וגם זה עדיין נראה לנו פרק זמן סביר

תמר לוי בונה:  אנחנו מבחינתנו נרצה שהתקציב יהיה כמה שיותר מקצועי ושיהיה כמה שפחות זמן שבו אין הלימה בין תקציב המדינה לבין המציאות

אורית פרקש הכהן: האינטרס שלכם לא קובע

אורית פרקש הכהן:  מה שקובע זה המועד החוקי

אורית פרקש הכהן:  ברגע שכתוב 1 במרץ, שר האוצר יכול להחליט שהוא מגיע ב-1 במרץ

אורית פרקש הכהן:  אנחנו ב-6 בדצמבר

אורית פרקש הכהן:  אתם רוצים לכתוב בחוק שה-60 ימים ייספרו מינואר

אורית פרקש הכהן:  שגית, גם את רצית לעשות את זה בינואר, להגביל אותם לינואר

שגית אפיק: נכון, אבל העניין הוא שגם הכנסת תצטרך לעבוד על תקציב 2024

ולדימיר בליאק: מה המשמעות של התהליך הזה? זה תקציב מלא?      

שגית אפיק: תקציב חדש

ולדימיר בליאק: אם התקציב הזה לא עובר, הממשלה נופלת?     

שגית אפיק: הממשלה לא נופלת, אבל הם יצטרכו להגדיל את הגירעון או לעשות "פלאט" "טיפש"

שגית אפיק:  הם יצטרכו לעשות צעדים מאזנים שהם קיצוניים ומשמעותיים מאוד

ולדימיר בליאק: מבחינה חוקית זה תהליך שונה מהתהליך הרגיל

שגית אפיק: זה אותו תהליך של הדו-שנתי

שגית אפיק:  אם הם לא יבואו תקציב, יהיה להם "פלאט" "טיפש"

ולדימיר בליאק: מה אם הם יביאו ולא יהיה רוב?     

שגית אפיק: אותו דבר, יחול ה-"פלאט"

חמד עמאר: אנחנו במצב חריג היום

חמד עמאר:  אתם אומרים עכשיו שאחרי 31 בדצמבר נתחיל לספור 60 יום - זה יוצא ה-1 במרץ

חמד עמאר:  איך אנחנו עושים כך שלא נאפשר את זה בחקיקה?     

ולדימיר בליאק: אנחנו סבורים ש-1 במרץ זה מאוחר מידי בהתייחס למצב שאנחנו נמצאים בו

אורית פרקש הכהן: בלי שום שוט

חמד עמאר: אנחנו עכשיו במצב חריג

חמד עמאר:  אנחנו רוצים לעשות משהו כדי שלא נגיע למצב שחודשיים ב-2024 נרוץ על התקציב של 2024 הקיים

חמד עמאר:  איך אנחנו עושים את זה בחקיקה עכשיו? אנחנו מתקנים את המועדים כך שלא נעבור את חודש ינואר בלי תקציב

ולדימיר בליאק: זה לא חודשיים, זה שלושה חודשים לפחות, כי זה יגיע ב-1 במרץ

שגית אפיק: לא, זה יגיע בינואר

שגית אפיק:  עד 1 למרץ זה צריך לעבור במליאה, אין שאלה בכלל

שגית אפיק:  לוחות הזמנים הם צפופים

שגית אפיק:  אתמול דיברנו על 45 ימים

ולדימיר בליאק: מה המשמעות אם זה לא עובר עד 1 במרץ?     

שגית אפיק: אז יש "פלאט" מיידי

ולדימיר בליאק: אני לא סומך על שר האוצר הזה

חמד עמאר: ה-"פלאט" הוא אוטומטי, הוא לא קשור לשר האוצר

ולדימיר בליאק: הרי זה לא כמו בתהליך רגיל שאם התקציב לא עובר הממשלה נופלת

ולדימיר בליאק:  פה הסנקציה היא "פלאט"

נאור שירי: שר האוצר אמר שתוך 10 ימים יש תקציב

ולדימיר בליאק: הוא אמר שזה משברון

חמד עמאר: הממשלה לא תיפול כי יש תקציב

חמד עמאר:  מה שיהיה זה "פלאט"

אורית פרקש הכהן: זה לא רק אומר שיהיה "פלאט", זה אומר שתקציב 2024 ייגמר במקרה הטוב במרץ

אורית פרקש הכהן:  אני מתנגדת התנגדות נחרצת לתיקון החקיקה הזה

אורית פרקש הכהן:  אני מציעה ומייעצת לנציגי אגף תקציבים לשקף במלואו את תיקון החקיקה למעלה אצלכם, כי לדעתי אתם לא מבינים מה אתם עושים

יצחק פינדרוס: היה סיכום עם האופוזיציה

אורית פרקש הכהן: איזה סיכום? להגיע לתקציב 2024 במרץ? לא יקום ולא יהיה

חמד עמאר: היועצת המשפטית, אם זה לא עובר עד ה-1 בינואר, מתי יהיה ה-"פלאט"?     

שגית אפיק: אתמול הם ביקשו לדחות בהוראת שעה את המועדים באופן די דומה למה שיש עכשיו בהוראת הקבע

שגית אפיק:  ברגע שהם הבינו שהדחייה שהם ביקשו היא קצרה מידי לאור זה שהם מפרים את החוק כבר זמן מה, הם ביקשו את ה-60 ימים כדי להתכנס ולא להפר פעם שנייה את החוק

שגית אפיק:  המשמעות היא אותה משמעות בהוראת השעה ובהוראת הקבע

אורית פרקש הכהן: בהוראת השעה היה "פלאט"

אורית פרקש הכהן:  פה אין "פלאט"

שגית אפיק: אותו "פלאט" קיים פה

חמד עמאר: זה "פלאט" אוטומטי

תמר לוי בונה: הוועדה ביקשה 45 יום, אבל שר האוצר ביקש להאריך ל-60 יום

תמר לוי בונה:  אנחנו, אגף התקציבים, רוצים כמה שפחות זמן שהתקציב יהיה באוויר, כשמבחינתנו אין הבדל בין 45 יום ל-60 יום

תמר לוי בונה:  הממשלה, עד שהיא תביא תקציב ועד שה-"פלאט" האוטומטי יחול, תצטרך להידרש יותר לקיצוצים כי צד ההוצאה הוא לא אותו צד הוצאה שהיה טרום 7 באוקטובר

תמר לוי בונה:  מה עשינו עכשיו כדי לממש את המלחמה? הקפאנו את כל התקציבים שלא היו תקציבים ללחימה, לעורף ולתקציבים שהם חיוניים מאוד לצמיחה

אורית פרקש הכהן: חוץ מהכספים הקואליציוניים

תמר לוי בונה: בעת שאנחנו מדברים כל הכספים הקואליציוניים קפואים

תמר לוי בונה:  היינו צריכים כל כסף שלא מומש להקפיא כי בינתיים יוצאים כספים

ולדימיר בליאק: איך הם מוקפאים אם הם בחוברת?       

נעמה לזימי: נתנו מקדמות

תמר לוי בונה: היום יש הקפאה של הכספים הקואליציוניים עד שיאושר התקציב, ואז זה יאושר כפי שאושר בהחלטת הממשלה 1096

תמר לוי בונה:  אני לא יודעת איזה דברים הממשלה תקפיא, אבל יהיו צריכים הרבה הקפאות כי ההוצאות עולות משמעותית על ההוצאות שתכננו מראש

אסתי פלדמן: הממשלה תצטרך ב-60 הימים האלה לנהוג בריסון לקראת אותו "פלאט" שיגיע

אורית פרקש הכהן: כמו שהיא נהגה בריסון עכשיו?     

ולדימיר בליאק: ההצעה של אגף התקציבים הייתה לקצץ 70% מהכספים הקואליציוניים, אבל בסוף אנחנו מקצצים 14

ולדימיר בליאק: 7%

אורית פרקש הכהן: פחות

ולדימיר בליאק: אנחנו סומכים עליכם, לא על שר האוצר

משה גפני: למה לא סומכים על שר האוצר?     

אורית פרקש הכהן: כי שר האוצר נלחם כדי לשמור את הכספים הקואליציוניים

אורית פרקש הכהן:  ישב פה יוגב, ראש אגף התקציבים, ואמר שהדבר הכי דחוף זה לגמור את תקציב 2024

אורית פרקש הכהן:  גם הוא מבין שעכשיו כבר אי אפשר יהיה לשחק משחקים כי חברות הדירוג מסתכלות עלינו

אורית פרקש הכהן:  הוא אמר שתצטרכו להביא תקציב כואב וקשה

אורית פרקש הכהן:  אתם תביאו אותו במרץ? אנחנו עד מרץ נשב ונראה את כל הכספים הקואליציוניים שנשארו, שזה 14 מיליארד שקלים, מתבזבזים?      

ולדימיר בליאק: שמענו שלשום את ראש אגף תקציבים אומר שהתקציב מוכן, שהם מוכנים להגיש אותו תוך מספר ימים

שגית אפיק: ברגע שהם יגישו, לוחות הזמנים מתקצרים בהתאמה

ולדימיר בליאק: צריך שזה יהיה רשום

שגית אפיק: אין צורך, כי לוחות הזמנים הם גמישים

ולדימיר בליאק: תכתבי 1 במרץ

אורית פרקש הכהן: או שתקבעי שוט לממשלה שהיא צריכה מיד לעדכן את התקציב, או שיהיה תאריך

אורית פרקש הכהן:  צריך ששר האוצר יהיה שר אוצר במשרה מלאה ויביא תקציב ל-2024

חמד עמאר: איך נוכל לחייב את הממשלה להביא תקציב עד 15 בינואר?      

משה גפני: זה חוק שהבאנו על מנת שהממשלה לא תוכל לעשות כרצונה בנושא הכלכלי

משה גפני:  ביקשתי אתמול שנעשה את זה כהוראת קבע לפי ההצעה שהוצעה על ידי היועצת המשפטית, כדי שכאשר קורה דבר מהסוג הזה או דבר דומה יהיו חייבים לבוא לוועדת הכספים לדווח, להביא את הדוחות וכו'

משה גפני:  ברגע שלא מביאים יש קיצוץ "פלאט" בממשלה, ואת זה אף ממשלה לא רוצה, ודאי לא "פלאט" "טיפש"

ולדימיר בליאק: למה לא רוצה?     

משה גפני: אנחנו התכוונו שהחקיקה הזאת תהיה חקיקת קבע, התכוונו שתהיה חקיקה שתאלץ את הממשלה לבוא לכאן על מנת שלא יהיו עליה סנקציות, אבל אני רואה עכשיו שזה גולש לכספים הקואליציוניים, שזה גולש לשר האוצר

ולדימיר בליאק: החטא הקדמון זה שהממשלה הפרה חוק-יסוד

נאור שירי: החטא הקדמון זה הממשלה

אליהו (אלי) רביבו: החטא הקדמון זו המלחמה

נעמה לזימי: החטא הקדמון זה המחדל שהוביל למלחמה

אליהו (אלי) רביבו: 100% את צודקת     

משה גפני: קיוויתי שנגיע בעניין הזה להסכמה, בכל זאת מדובר על השנים הבאות, על כך שהממשלה לא תוכל לעשות כרצונה ותצטרך לבוא לדווח, לתת דוחות

משה גפני:  בכלל לא רלוונטי מי יהיה שר האוצר, בכלל לא רלוונטי אם כן יהיו כספים קואליציוניים, לא יהיו כספים קואליציוניים

משה גפני:  אנחנו נצטרך להצביע

משה גפני:  אני מצטער על הצבעה שתהיה הצבעה לפי קואליציה ולפי אופוזיציה

נאור שירי: מה הצעת הקואליציה?     

אורית פרקש הכהן: לדחות את תקציב 2024 למרץ

יצחק פינדרוס: מה שסוכם אתמול עם האופוזיציה

אורית פרקש הכהן: זה לא סוכם

אורית פרקש הכהן:  מתי סוכם שתקציב 2024 יוגש במרץ? אתם פוגעים בתושבי מדינת ישראל

ינון אזולאי: את לא מגישה את התקציב במרץ

ינון אזולאי:  מדובר על כך שיש לך עד מרץ לסיים אותו

ינון אזולאי:  יש לך פה שלושה שבועות לדון על התקציב

ינון אזולאי:  במהלך ינואר הם יביאו את התקציב לפה, כשמיד אחרי זה את מתחילה לדון עליו

ינון אזולאי:  אתמול דיברו פה על 45 ימים, על 60 ימים, וכולנו הסמכנו את הלשכה המשפטית שיגיעו עם משרד האוצר להבנות

אורית פרקש הכהן: כמה זה 45 ימים מה-6 בדצמבר?     

ינון אזולאי: זה לא מה-6 בדצמבר

שגית אפיק: גם אתמול זה לא היה מה-6 בדצמבר, זה היה מהדיווח

שגית אפיק:  אתמול אמרתי שזה יכול להיות 30 או 45, אבל אז אמרו משרד האוצר שהם רוצים 60

אורית פרקש הכהן: תעשי את זה 30 כמו שרצית בהתחלה

אורית פרקש הכהן:  שגית, את בעצמך אמרת שאת רוצה לקבוע תאריך בינואר, שאת רוצה תאריך קשיח שבו הם יביאו תקציב

אורית פרקש הכהן:  תקבעי תאריך בינואר

שגית אפיק: אני לא אומרת את זה

שגית אפיק:  הם רוצים להביא תקציב לאישור הכנסת

שגית אפיק:  גם הכנסת תצטרך את הזמן כדי להעביר את התקציב

שגית אפיק:  עכשיו הם מבקשים הוראה מיוחדת ל-2024

אסתי פלדמן: אנחנו רוצים שהפנייה של הממשלה בהצעת החוק תהיה הפנייה שלה לוועדה להאריך את המועדים

שגית אפיק: ואז אתם מבקשים את מלוא המועד?      

אסתי פלדמן: ביקשנו רק 45 יום

שגית אפיק: שרית ואסתי, מה אתן רוצות לכתוב לגבי 2024?     

אסתי פלדמן: אנחנו רוצים שהנוסח שאנחנו מצביעים עליו עכשיו יחול על 2024, בשים לב לכך שהמועדים עברו ואנחנו מדברים - -     

ולדימיר בליאק: המועדים עברו כי הפרתם את החוק

אסתי פלדמן: נכון

שגית אפיק: אז אתה מבין למה הם מבקשים 60 ימים?     

אורית פרקש הכהן: את רוצה להגיש את תקציב 2024 במרץ?     

אליהו (אלי) רביבו: אורית, את יודעת שלא

שגית אפיק: הם צריכים להגיש את התקציב בינואר

אורית פרקש הכהן: איפה זה כתוב?      

אסתי פלדמן: 60 יום ביקש שר האוצר

חמד עמאר: ממתי מתחילים לספור את ה-60 יום?     

אסתי פלדמן:  תלוי לאיזה עניין

אסתי פלדמן:  את דוח ההפרשים מתחילים לספור מ-1 בנובמבר

אסתי פלדמן:  זה גורר את הפעולות האחרות להידחות ב-60 יום, מה שאומר שה-"פלאט" שהיה אמור להיכנס לתוקף בחוק הרגיל ב-31 בדצמבר יידחה ב-60 יום

אסתי פלדמן:  הכל בהתאמה נדחה ב-60 יום

שגית אפיק: הם קודם מביאים דוח גירעון ודוח הפרשים, ואז הם צריכים להביא תכנית מאזנת שמכסה את הגירעון ואת ההפרשים

ולדימיר בליאק: שזה התקציב החדש

שגית אפיק: לא

שגית אפיק:  תכנית מאזנת אלו העלאות מיסים, זו חקיקה

ולדימיר בליאק: הגדלת הכנסות או הקטנת הוצאות

שגית אפיק: אם אתם חושבים שאפשר יהיה להעביר את החקיקה הזאת בכנסת ביומיים, זה לא נכון, לכן הבקשה הייתה שהמועדים יוארכו

שגית אפיק:  למה הם יוארכו? משום שאת התכנית המאזנת, בין אם יהיה תקציב ובין אם לא יהיה תקציב, חייבים

שגית אפיק:  כשהתכנית המאזנת מגיעה לאישור ועדת הכספים, ועדת הכספים יכולה להציע שינויים לגביה

שגית אפיק:  בנוסח המקורי ועדת הכספים לא הייתה קיימת

שגית אפיק:  כדי שהוועדה תוכל לעשות את התהליך ובאמת להספיק להציע שינויים בתכנית המאזנת, כמו למשל שהם יציעו העלאה מסוימת ואתם תחשבו שצריך להביא העלאה אחרת, צריך לעשות את התהליך הזה

ולדימיר בליאק: אז למה לא לקצר את ה-60 יום?     

שגית אפיק: יש שני סוגי "פלאט" בחוק היסוד הקיים

שגית אפיק:  המשמעות של "פלאט" "טיפש" זה קיצוץ רוחבי עמוק בכל משרדי הממשלה בצורה אחידה, ואילו "פלאט" "חכם" יכול להיות שונה בין משרדים, יכול להיות שונה בין תכניות

שגית אפיק:  "פלאט" "טיפש" נעשה באופן אוטומטי ובלי אישור הוועדה, ואילו "פלאט" "חכם" נעשה באישור הוועדה

שגית אפיק:  ככל שמביאים תקציב אין "פלאט", הוא לא יידרש

שגית אפיק:  אם התקציב לא יעבור עד סוף פברואר, יחול ה-"פלאט" האוטומטי

שגית אפיק:  מה קורה בתקציב 2024? לצד תקציב 2024 הם יצטרכו להביא תכנית מאזנת, שזה העלאות מסים, או כל דרך אחרת כדי לאזן את ההפרשים

אורית פרקש הכהן: אין לזה תוקף

שגית אפיק: את טועה

אורית פרקש הכהן: דוח ההפרשים הוא אינפורמטיבי, אין לו שום תוקף אופרטיבי על הכספים בתקציב - אותו דבר תכנית מאזנת

אורית פרקש הכהן:  לתכנית מאזנת אין תוקף אופרטיבי

שגית אפיק: יש לה תוקף אופרטיבי

שגית אפיק:  תכנית מאזנת זו חקיקה ב-90% מהמקרים

ולדימיר בליאק: באיזה מקרים לא?     

שגית אפיק: זה יכול להיות העברות תקציב, זה יכול להיות תיקון של חוק הפחתת הגירעון

שגית אפיק:  למה הצעתי את המנגנון הזה? כי הם יכולים לא לעשות "פלאט", הם יכולים לתקן את חוק הפחתת הגירעון לאותה תקופה

שגית אפיק:  זה שאת נתפסת כל הזמן ב-"פלאט" כסנקציה, זה לאו דווקא הדבר הנכון

שגית אפיק:  גם אמרתי אתמול שאתם לא רוצים לעשות את התהליך של ועדת הכספים בכאילו, אתם רוצים שיביאו לכם תכנית מאזנת כדי שתוכלו - -     

ולדימיר בליאק: זה בדיוק מה שאמרתי - ש-"פלאט" זו לא סנקציה

שגית אפיק: אני מסכימה איתך

אורית פרקש הכהן: היה והממשלה לא גמרה תהליך של תקציב, האם ב-1 בינואר נופל עליה "פלאט"?      

תמר לוי בונה: את מדברת אחרי התיקון?      

אורית פרקש הכהן: לא, לפני התיקון

תמר לוי בונה: לפני התיקון, כן

אורית פרקש הכהן: במצב דברים רגיל שהממשלה לא פעלה מהר וסידרה את עצמה בין נובמבר לינואר, נופל עליה "פלאט" כך שהיא צריכה לבוא מהר ולתקן את התקציב

תמר לוי בונה: במצב של מלחמה מאוד דרסטית שקורית בדיוק בסוף שנה, כן

אורית פרקש הכהן: מה התיקון הזה בא ואומר? הוא בא ואומר שבמצב כלכלי עוד יותר מסובך, הממשלה תקבל 60 יום לכל התהליך הזה בלי "פלאט" באמצע - זה לא נשמע לי הגיוני

נאור שירי: אורית, מה החשש שלך? החשש זה הכספים החוץ תקציביים?     

חמד עמאר: הבעיה שלנו עכשיו היא עם ה-60 יום

חמד עמאר:  ברגע שאמרתי ליועצת המשפטית להגיע לסיכומים, אני הולך עם היועצת המשפטית

שגית אפיק: הגעתי לסיכומים

חמד עמאר: אני מציע לחזור ל-45 יום במקום ה-60 יום

משה גפני: מה זה משנה אם זה 45 יום או 60?     

שגית אפיק: אסתי, ההצעה שלי אתמול הייתה 45 ימים, אבל אתם ביקשתם להאריך ל-60 ימים באופן קבוע

שגית אפיק:  ה-60 ימים הם מספר גג, הם מספר מקסימאלי של ימים

שגית אפיק:  אסתי, אם אני לא מכניסה לך את הוראת התחילה והתחולה לגבי 2024, אתם עדיין תוכלו לאשר בממשלה ולהגיע לכנסת עם ארכה שהיא נמוכה מ-60, נכון?     

אסתי פלדמן: נכון

נאור שירי: החשש של אורית זה לא הימים

שגית אפיק: החשש של אורית זה כן הימים

נאור שירי: לא, היא מדברת על כספים הקואליציוניים

שגית אפיק: הכספים הקואליציוניים לא רלוונטיים לעניין הזה

נאור שירי: זו מהות העניין

שגית אפיק: חבר הכנסת נאור שירי, אני אגיד לך מה אומרת חברת הכנסת אורית פרקש

שגית אפיק:  חברת הכנסת אורית פרקש אומרת שהיא רוצה שיהיה שוט על הממשלה של "פלאט" אוטומטי כך שהמשרדים לא יוכלו לתפקד, מה שיגרום לממשלה למהר ולהביא תקציב

שגית אפיק:  היא אומרת שדחייה של 60 ימים זה מספר גבוה מידי

שגית אפיק:  מה התשובה לזה? התשובה לזה מחולקת לשניים

שגית אפיק:  החלק האחד, שהם יכולים לפני כי זה עד 60 ימים, והחלק השני, שאם אנחנו רוצים שהוועדה הזאת תוכל להציע שינויים לתכנית המאזנת ולדון בחוק ההסדרים שיגיע ככל הנראה ביחד עם התקציב, גם לכם יש אינטרס שלוחות הזמנים יהיו נורמאליים

נאור שירי: עניין הזמנים הוא לא הבעיה של אורית

שגית אפיק: זאת הבעיה, כי היא מבקשת שה-"פלאט" יהיה מוקדם יותר

שגית אפיק:  היא אומרת שאם ה-"פלאט" יהיה ב-1 בינואר או ב-31 בינואר, הממשלה תמהר ותביא

שגית אפיק:  זה נכון שהיא תמהר ותביא, אבל מה יהיה אז על הכנסת?     

נאור שירי: ואז זה ירוקן מתוכן את התהליך בכנסת

משה גפני: שלחנו את שגית ואת שלומית לשבת עם משרד המשפטים ועם משרד האוצר על מנת להגיע להסכמה

משה גפני:  אמרנו שאם תהיה הסכמה נתמוך בהסכמה הזאת

אליהו דלל: לא הייתה התערבות שלנו בכלל

משה גפני: בכלל לא הייתה

משה גפני:  אני מבקש להצביע על ההצעה של היועצת המשפטית של הוועדה, שמוסכמת על משרד המשפטים ועל משרד האוצר

ולדימיר בליאק: לא הגענו להסכמות

אורית פרקש הכהן: אנחנו גם לא נתנו הסכמה לתקציב במרץ

אורית פרקש הכהן:  אנחנו הסמכנו מישהו לתקציב במרץ 2024 בלי סנקציות? זה חוסר אחריות מצידנו

אליהו (אלי) רביבו: התקציב יוגש חודשיים קודם, את יודעת את זה

אורית פרקש הכהן: אולי הוא יגיש אותו בדצמבר הבא

אליהו (אלי) רביבו: הוא יוגש במהלך ינואר

ולדימיר בליאק: אנחנו אתמול הסכמנו לתהליך של גיבוש הנוסח החדש בין היועצת המשפטית לכנסת לבין משרד האוצר, רק לא הגענו להסכמות

ולדימיר בליאק:  אנחנו סבורים שבמצב שנוצר היום, במצב של מלחמה, מדינת ישראל בשנת 2024 לא יכולה להתקיים חודשיים עם תקציב שהוא לא רלוונטי

ולדימיר בליאק:  דבר שני, אם הממשלה לא תגיש את התקציב, או אם התקציב לא יעבור ב-1 במרץ, לא תהיה סנקציה אמיתית על הממשלה

ולדימיר בליאק:  בתהליך רגיל אם התקציב לא עובר, הכנסת מתפזרת

ולדימיר בליאק:  כאן אין את הסנקציה הזאת, לכן אנחנו מבקשים לקצר את לוח הזמנים

אליהו דלל: ואם זה 45 ימים?     

ולדימיר בליאק: בוא נדבר על זה

שגית אפיק: זה נכון שה-"פלאט" יידחה גם עכשיו וגם בהוראת הקבע

ולדימיר בליאק: ה-"פלאט" זו לא סנקציה מספקת

שגית אפיק: אני מסכימה איתך

נאור שירי: זו סנקציה על אזרחי מדינת ישראל

ולדימיר בליאק: סנקציה על האזרחים, לא על הממשלה

אורית פרקש הכהן: אפשר להגיד את זה לגבי מנגנון ההתכנסות כולו, יש שם סנקציה של "פלאט"

אורית פרקש הכהן:  אולי תקבעי שיהיה "פלאט" החל מאמצע ינואר או תחילת פברואר

שגית אפיק: אני אגיד לך למה אני לא חושבת

אורית פרקש הכהן: אבל כך כתוב מנגנון ההתכנסות

אורית פרקש הכהן:  הסנקציה שיש במנגנון ההתכנסות הוא "פלאט"

אורית פרקש הכהן:  תעבדי עם מה שיש שם

אורית פרקש הכהן:  אם קיבלנו במנגנון הרגיל שהסנקציה היא "פלאט", גם פה אפשר שנעבוד עם זה

אורית פרקש הכהן:  בוא נהיה עקביים

אורית פרקש הכהן:  כשמנגנון ההתכנסות עבר, לא אמרת לנו שאת לא מוכנה ל-"פלאט"

שגית אפיק: גם אז לא אהבתי את ה-"פלאט", וגם אז הערתי על ה-"פלאט"

שגית אפיק:  מספר חודשים קצר מרגע שעבר המנגנון של תקציב דו-שנתי הממשלה כבר הספיקה להפר אותו, כבר אנחנו נמצאים באירוע שאנחנו לא יודעים איך לפתור אותו

חמד עמאר: אם אנחנו לא משנים את החוק, ה-"פלאט" יחול והממשלה לא תיפול במרץ

שגית אפיק: נכון

ולדימיר בליאק: אני חשבתי שהאינטרס של הממשלה הוא להקדים את התקציב של 2024 כדי לתת ודאות למשק

ולדימיר בליאק:  פה אני רואה משהו הפוך

שגית אפיק: כדי להקדים את התקציב הם צריכים להביא תכנית מאזנת

ולדימיר בליאק: אני מפריע להם? שיביאו

שגית אפיק: זו חקיקת מסים מאוד משמעותית שגם אתה רוצה לקיים עליה דיונים

ולדימיר בליאק: נכון

חמד עמאר: שגית, תכנית מאזנת זה תקציב

ולדימיר בליאק: אני חושב שזה נכון לקצר את לוחות הזמנים

ולדימיר בליאק:  שיתאמצו עכשיו, שיעבדו יום ולילה, אנחנו במצב מלחמה, ויביאו ואת התקציב

אורית פרקש הכהן: את דיברת איתנו על סוף ינואר, את לא דיברת איתנו על מרץ

שגית אפיק: דיברנו אתמול על 15 בפברואר

שגית אפיק:  הם ביקשו עוד שבועיים, זו הבקשה שלהם

שגית אפיק:  מכיוון שאני לא חושבת שנכניס הוראה ייחודית ל-2024, עדיין משרד האוצר יכול לבוא לממשלה עם הצעה בפחות מ-60 ימים

ולדימיר בליאק: למה שהם יעשו את זה? מה האינטרס שלהם לעשות את זה?     

אורית פרקש הכהן: מבין כל השיקולים שיש, שגית, שהאחרון שלהם הוא טובת המדינה, האינטרס שלהם יהיה לדחות את הגשת התקציב, ומזה אנחנו חוששים

אורית פרקש הכהן:  במצב שבו עושים מנגנון התכנסות לתקופה כלכלית יותר מסובכת מהמצב הרגיל, נותנים יותר זמן להכין את התקציב הזה? הכל פה הפוך

אורית פרקש הכהן:  אם ה-"פלאט" הוא לא סנקציה, בואו ניתן להם כסף על כל חודש שמאריכים את התקציב מכספנו, בואו נעלה את המסים

חמד עמאר: מי אמר לך שלא יעלו את המסים?     

תמר לוי בונה: 	אנחנו סברנו שההצעה של 45 יום היא הצעה נכונה, יש בה היגיון

תמר לוי בונה:  גם אם לא היינו עושים את הארכה הזאת, היינו נכנסים לאיזה שהוא פרק זמן, גם אם קצר, של קיצוץ

תמר לוי בונה:  ביקש שר האוצר להאריך ל-60 יום, שזה לא מהותי, ואז במקום באמצע ינואר בממשלה זה יהיה בתחילת ינואר בממשלה

תמר לוי בונה:  זה נותן עבודה של שלושה שבועות במקום של ארבעה-חמישה שבועות

תמר לוי בונה:  כך או כך נצטרך להגיע לכנסת בסוף חודש ינואר

אורית פרקש הכהן: אפשר לכתוב את לוחות הזמנים?     

שגית אפיק: זה כתוב, כי התהליך מותנה בחוק יסוד

שגית אפיק:  הדחייה היא בהתאמה

תמר לוי בונה: גם דוח ההפרשים זז ב-60 יום, לכן הוא יצטרך להיות מובא בפניכם, במידה וננצל את כל ה-60 יום, בעוד שלושה שבועות מהיום

אורית פרקש הכהן: אבל אין תמריץ

אורית פרקש הכהן:  בעוד שבעולם רגיל חל איזה שוט של ה-"פלאט", ואתם הבאתם את המנגנון הזה, פה הכל חופשי

תמר לוי בונה: כפי שאמרתי, יהיה צורך בהנהגת ריסון משמעותי נוכח צד ההוצאה

תמר לוי בונה:  אם תהיי במצב שבו תצטרכי לשלם עוד למלונות, כשאנחנו מדברים על בין חצי מיליארד למיליארד שקל, תלוי בתרחיש, את תצטרכי למצוא מקורות בתוך התקציב שהמסגרת מלכתחילה לא כללה

תמר לוי בונה:  עד שמביאים תקציב הממשלה חייבת לנהוג בריסון, היא מוגבלת למגבלת ההוצאה הקודמת

תמר לוי בונה:  נראה לי שכולנו מבינים שמגבלת ההוצאה אחרי שיוגש התקציב לא תהיה 514 מיליארד שקל, היא תהיה יותר מזה

אורית פרקש הכהן: השאלה באיזה תמהיל

אורית פרקש הכהן:  היא כרגע תרוץ בתמהיל הישן עם התקציב הישן

תמר לוי בונה: לא

תמר לוי בונה:  המסגרת אוכפת

תמר לוי בונה:  המסגרת היא 513

חמד עמאר: היא לא יכולה לחרוג מהמסגרת הזאת

ולדימיר בליאק: הרי אתם לא מתחילים לעבוד היום

ולדימיר בליאק:  ידעתם עוד לפני חודשיים - -     

תמר לוי בונה: כבר התחלנו לעבוד

ולדימיר בליאק: כבר באמצע אוקטובר ידעתם והתחלתם את העבודה

תמר לוי בונה: בוודאי שהתחלנו את העבודה, אבל זאת עבודה מאוד מאומצת, יש המון חוסר ודאות

ולדימיר בליאק: אני מסכים

תמר לוי בונה: יש כל כך הרבה תרחישי ייחוס שאנחנו עובדים לפיהם

תמר לוי בונה:  אנחנו חשבנו מלכתחילה שאפשר לגלוש אל תוך ינואר כך שיחול הקיצוץ, אבל הכנסת אמרה שלא הגיוני שנבוא כשחל הקיצוץ והיא תצטרך מאוד למהר

תמר לוי בונה:  מכיוון שהבנו מה שהכנסת אומרת, הסכמנו ל-45 יום

אורית פרקש הכהן: מה זאת אומרת "הבנו מה שהכנסת אומרת"? מפה הגיעה הבקשה שלא יהיה את הקיצוץ בינתיים?      

תמר לוי בונה: הכנסת לא ביקשה שלא יהיה קיצוץ, היא ביקשה שהוא יחול בדחייה של 45 יום

שגית אפיק: לא הכנסת ביקשה את זה

שגית אפיק:  ההצעה אתמול אמרה שכל הארכה תיעשה באופן יחסי ביחס לכל התקופות

אורית פרקש הכהן: כל הזמן דיברנו על זה שניתן איזה שוט של תאריך סביר ומוקדם לתקציב, כשאחת החלופות הייתה שנגיד להם עד אמצע-סוף ינואר להגיש תקציב

שגית אפיק: עד סוף ינואר הם מתכוונים להגיש

תמר לוי בונה: אמרתי את זה

תמר לוי בונה:  אם אנחנו מדברים על סוף פברואר שזה צריך לעבור שלוש קריאות, זה אומר שצריך לגזור 30 יום לאחור, שבוע לפה או שבוע לפה, כדי להגיש תקציב לכנסת

נאור שירי: אם הם מגישים שבוע לפה ושבוע לשם בינואר, זה משאיר בקושי 20 ימי עבודה

שגית אפיק: תמר, את יכולה לתת לנו אמירה שהיא בלי שבוע לפה ושבוע לשם?     

משה גפני: "שבוע לפה ושבוע לשם" זו לא אמירה שאומרים בחקיקה

תמר לוי בונה: אני תלויה בממשלה, לכן אני לא יכולה להגיד

תמר לוי בונה:  אני חושבת שזמן סביר להגיש הוא עד סוף ינואר

תמר לוי בונה:  זה לא משנה אם אתה שם 60 יום, 45 יום או שמונה ימים, המועדים והיחס בין הממשלה לכנסת הוא דבר שתמיד נמצא בדיאלוג

שגית אפיק: תמר, אם זה מקוצר ל-45 ימים, מתי יגיע התקציב, ועד מתי הכנסת תצטרך להעביר אותו ואת חוק ההסדרים להעלאות המסים שתביאו לציבור?       

תמר לוי בונה: בסוף כל הלו"ז צריך להיגזר 15 יום לאחור

ולדימיר בליאק: אגף התקציבים אומר לנו פה שהם מסכימים ל-45 ימים

ולדימיר בליאק:  מזה שאתם מתעקשים על 60 ימים אני מסיק שיש פה אינטרס פוליטי למרוח את הנושא

שגית אפיק: תמר, תעשי את הגזירה ל-45 ימים

תמר לוי בונה: אם הממשלה רוצה ששלוש הקריאות יעברו עד 15 בפברואר, זה אומר שצריך לגזור אחורה עד לאמצע השבוע השני או השלישי של ינואר

שגית אפיק: מתי את יודעת להביא תקציב? אני חושבת שמשרד האוצר צריך לתת תשובה קצת יותר מדויקת על המועד של הגשת התקציב, כדי שחברי הכנסת יוכלו לקבל את ההחלטה שלהם

שגית אפיק:  כשאת אומרת 31 בינואר, שבוע לפה ושבוע לשם - -     

תמר לוי בונה: 	אם אנחנו מדברים על דחייה של 60 יום, זה אומר שיחול קיצוץ אוטומטי בסוף חודש פברואר

תמר לוי בונה:  אם אנחנו מדברים על 45 יום, זה אומר שיחול קיצוץ אוטומטי באמצע פברואר

תמר לוי בונה:  לוחות הזמנים תלויים בממשלה, לא תלויים בהתחייבות שלי

תמר לוי בונה:  אנחנו בסוף נמליץ לממשלה, אבל לממשלה יש את ההחלטות שלה

תמר לוי בונה:  לוחות הזמנים הסבירים זה שבין 15 ל-21 בינואר יוגש לכם תקציב

תמר לוי בונה:  זה גוזר בערך שבועיים לפני שנצטרך להביא את זה לממשלה, מה שנותן לנו בערך שלושה שבועות לעשות את העבודה המקצועית

משה גפני: וכמה זמן לכנסת?     

תמר לוי בונה: אותו דבר

תמר לוי בונה:  או שאנחנו גוזרים את אותם שלושה שבועות או ארבעה שבועות מסוף פברואר, או שאנחנו גוזרים אותם מאמצע פברואר - אלה לוחות זמנים סבירים ודומים למה שאנחנו מכירים

חמד עמאר: אז בוא נלך על 45 יום

נאור שירי: ואז אנחנו מקזזים בימים של הכנסת לדון בתקציב המדינה

חמד עמאר: הם ביקשו 45 יום

שגית אפיק: בכל הנוסחים שיצאו מהייעוץ המשפטי לכנסת נכתב 45 ימים, אבל בנוסח שהוחזר אלינו ממשרד האוצר בשיתוף עם משרד המשפטים היה כתוב 60 ימים

שגית אפיק:  כשאתם לא שומעים מהם תאריך להגשת התקציב, זה מעורר שאלה

שגית אפיק:  זה הדבר היחיד שאני שמה בפניכם ביחס לאור זה שלא רציתם שתרד האופציה של ועדת הכספים להציע שינויים לתכנית המאזנת לפני שהיא מאושרת בממשלה

עומר רחמים: לאור הסיטואציה המיוחדת והייחודית שבה אנחנו נמצאים, אני חושב שנכון לקבוע 60 ימים

עומר רחמים:  אנחנו כבר עכשיו בעבודת מטה ליצירת המקורות שיאפשרו לנו להתמודד עם האתגרים בצד ההוצאה - הם אתגרים משמעותיים

עומר רחמים:  הדבר הזה דורש עבודת מטה מקצועית ורצינית, דורש בסוף להביא פתרונות

עומר רחמים:  בתקציב 2024, נצטרך לייצר מקורות תקציביים יש מאין

עומר רחמים:  כולנו רוצים לבוא לכאן אחרי שעשינו עבודה מקצועית ורצינית שתמצה את היכולת שלנו להביא מקורות שיאפשרו לממשלה ולמדינה להתנהל לאורך זמן

עומר רחמים:  ה-15 יום האלה נועדו לנו, משרד האוצר, להביא בפניכם חברי הכנסת תקציב שיהיה מספיק אחראי ויוכל לגבות את כל האתגרים והמשימות שיש למדינת ישראל בחזית הביטחוניות ובחזית האזרחית

עומר רחמים:  כמו שנאמר, הפער הוא לא גדול, הוא פער של 15 ימים

עומר רחמים:  אני חושב שהפער הזה יאפשר לכנסת לדון בצורה יותר מעמיקה ויאפשר לנו לבוא בפניכם - -    

ולדימיר בליאק: הפער הזה הוא לא לכנסת

עומר רחמים: הוא גם לכנסת

עומר רחמים:  זה יאפשר לנו לבוא בפניכם עם תקציב יותר אחראי

עומר רחמים:  אנחנו הולכים פה לאירוע מורכב, כולנו מבינים את זה, לכן אני מבקש בשם שר האוצר את הדבר הזה

עומר רחמים:  אני מבקש מכם לתת בנו אמון כדי שנבוא בפניכם עם תקציב שבעינינו תיעשה עליו עבודת מטה טובה יותר ורצינית יותר

מטי צרפתי הרכבי: זה פוגע בזכות שלנו לפקח

יצחק פינדרוס: אנחנו הולכים לצאת מהתקציב הדו שנתי ולהביא תקציב שנתי חדש לשנת 2024

יצחק פינדרוס:  חודש ימים עבודה של האוצר מול משרדי ממשלה על תקציב חדש - הגיוני

יצחק פינדרוס:  אנחנו היום ב-6 בדצמבר

יצחק פינדרוס:  בוא נהיה הגיוניים, אם רוצים ב-15 לינואר - -      

ולדימיר בליאק: אבל העבודה התחילה באמצע אוקטובר

יצחק פינדרוס: אם הם צריכים עוד שבועיים בשביל לנהל מו"מ עם כל המשרדים כדי לראות איפה ומה להוריד, אני חושב שזאת בקשה הגיונית ולגיטימית

יצחק פינדרוס:  אנחנו שלחנו את היועצת המשפטית עם הגדרת משימה, כאשר המשימה הייתה לא להוציא את ועדת כספים מתוך האירוע, כדי שזה יהיה הוראת קבע

אורית פרקש הכהן: וגם דיברנו על תאריך לתקציב

יצחק פינדרוס: אם היועצת המשפטית חוזרת לפה אחרי לילה שלם וכאילו לא היה כלום - -     

ולדימיר בליאק: ממש לא

ולדימיר בליאק:  אנחנו דנים על סעיף מסוים, על ההבדל בין 45 יום ל-60 יום

ולדימיר בליאק:  עבודה מקצועית, אני מניח, התחילה באמצע אוקטובר

ולדימיר בליאק:  אולי גם לפני כן, כי גם לפני כן היה ברור שתקציב 2024 הוא פחות רלוונטי

יצחק פינדרוס:   התברר שלא

ולדימיר בליאק: אנחנו היום ב-6 בדצמבר

ולדימיר בליאק:  אני נותן לממשלה 40 יום להגיש תקציב, שזה 15 בינואר, ואז בכנסת הוא יעבור עד ה-15 בפברואר

יצחק פינדרוס:  אתה נותן לו עד 15 לינואר לאשר בממשלה

נאור שירי: דיברנו על 15 לינואר שזה יוגש לכנסת

משה גפני:   אני מבקש להצביע הצבעה אחת על חוק היסוד, הצבעה שנייה על אם 45 יום או 60 יום

ולדימיר בליאק: אני מבקש להסכים על 45 ימים

שגית אפיק: אם נכתוב לגבי תקציב 2024 שהתקציב יצטרך להיות מוגש לכנסת עד 31 בינואר, זה אומר שלא ניתן את השבוע פה ושבוע שם, או מועד שהם באמת יגידו שהם יעמדו בו ולא יפרו

ולדימיר בליאק: 15 בינואר

ולדימיר בליאק:  הממשלה הפרה חוק יסוד

ולדימיר בליאק:  ממשלה, בעיני, שהפרה חוק יסוד, הייתה חייבת לקבל בהכנעה את הנוסח שלך על 45 יום

אורית פרקש הכהן: הכיוון שאת מדברת עליו עכשיו זה הכיוון שדיברת עליו לפני שהתפזרנו

שגית אפיק: נכון, אבל הגעתי להסכמות עם הגורמים המקצועיים

אורית פרקש הכהן: תוסיפי את השלייקס הזה

תמר לוי בונה: מה אם הממשלה תחליט שלא להגיש תקציב?     

שגית אפיק: ככל שתחליטו להגיש תקציב, תגישו אותו עד ה-31 בינואר

שגית אפיק:  זאת תהיה הוראה רק לתקציב 2024

שגית אפיק:  השאלה אם אתם יודעים לתת את התשובה שאתם תעשו את זה, כי אני מבינה שאתם מתכנסים לתקציב

שגית אפיק:  אנחנו לא נמצאים בחלל ריק שאנחנו לא יודעים מה אתם הולכים לעשות

שגית אפיק:  הכנסת יודעת שאתם הולכים להביא תקציב

שגית אפיק:  אם עכשיו את משנה את העמדה הזאת, נצטרך לדון על זה, כי ההנחה שלנו הייתה שאתם מביאים תקציב 2024

תמר לוי בונה: נגיד שהממשלה החליטה שהיא לא מסוגלת להביא תקציב והיא מבקשת שיחול הקיצוץ

נאור שירי: אנחנו לא רוצים קיצוץ "פלאט"

שגית אפיק: זה גם "פלאט" שלא עובר את הוועדה, זה "פלאט" אוטומטי

ולדימיר בליאק: ההצעה שלנו היא שהממשלה תגיש את התקציב לכנסת עד ה-15 לינואר, כשהתאריך יישאר 1 במרץ

אורית פרקש הכהן: שגית, זה מה שהצעת

משה גפני: אני מציע 53 ימים

ולדימיר בליאק: אין בעיה שיהיה 53, אבל שיהיה רשום - -     

אורית פרקש הכהן: אנחנו רוצים תאריך שמגישים בו תקציב

משה גפני: זה לא יהיה כתוב בחוק, זה יהיה רשום בפרוטוקול

שגית אפיק: אנחנו יכולים להבחין בין תכנית מאזנת, שהיא תכנית מאזנת שאתם יכולים להגיש, לבין מצב שבו אתם משתמשים בסעיף שמאפשר לכם להגיש תקציב נוסף במהלך שנת המס

שגית אפיק:  לתכנית מאזנת אנחנו יכולים לתת תקופה קצרה יותר, אבל לתקציב - תקופה ארוכה יותר

שגית אפיק:  האם זה משהו שיכול להתאים?     

תמר לוי בונה: 	דוח ההפרשים תלוי בנו

שגית אפיק: אבל לא הגשתם אותו

שגית אפיק:  אמרו לכם אתמול שיכולתם להגיש אותו על בסיס הנתונים שהיו לכם, אבל גם את זה לא עשיתם

תמר לוי בונה: הייתה החלטה מקצועית של גורמי המקצוע ושל הייעוץ המשפטי לא לשים מספרים שהם פנטזיה

תמר לוי בונה:  לא הגיוני לשים תחזיות שאנחנו יודעים שאין קשר בינן לבין המציאות

תמר לוי בונה:  הרגשנו שלשים מספרים לא רלוונטיים זה עוד יותר להפר חוק יסוד

תמר לוי בונה:  אפשר להתווכח עם ההחלטה שקיבלנו, שזאת החלטה שהייתה תלויה בנו

תמר לוי בונה:  הגשת תקציב הוא אירוע מקצועי ופוליטי

תמר לוי בונה:  את מבקשת מאיתנו, גורמי המקצוע, להתחייב לפרוטוקול על דברים שתלויים גם בממשלה

תמר לוי בונה:  אם תהיה ממשלה שלא תצליח להגיע למסקנות ותחליט שהולכים על קיצוץ, אני לא אדע להגיד למה הגשתי ולמה לא הגשתי

תמר לוי בונה:  אני אמרתי לפרוטוקול מה לוחות הזמנים הסבירים בעיני

תמר לוי בונה:  ברור שאם תהיה חקיקה יהיה צריך לתת הרבה יותר ימים לדיונים, שזה גם האינטרס שלנו

תמר לוי בונה:  להגיד מה יהיה כשזו לא סמכות של אגף תקציבים נראה לי לא סביר

שגית אפיק: כרגע לראשונה שמענו שאולי לא תגישו תקציב 2024

שגית אפיק:  לא שמענו את זה באף דיון שהתקיים בוועדה

תמר לוי בונה: העמדה המקצועית היא שחובה להגיש תקציב 2024, כי התקציב כרגע לא מתכתב עם המציאות

תמר לוי בונה:  אני אומרת לוחות זמנים סבירים בעיני, אבל אני לא יודעת להתחייב בשם הממשלה

אורית פרקש הכהן: מה הסביר שלך?     

תמר לוי בונה: אמרתי שסוף ינואר זה זמן סביר

תמר לוי בונה:  הסברתי שזה לא תלוי רק באגף - -          

שגית אפיק: אבל אמרת שבוע לפה ושבוע לשם

אליהו (אלי) רביבו: לא, עד ה-30 לינואר

נאור שירי: אבל היא לא מוכנה לכתוב

אליהו (אלי) רביבו: תגידו שזה מספק אתכם ואז זה ייכתב

אליהו (אלי) רביבו:  עומר, בשם השר אתה יודע להתחייב - -?     

שגית אפיק: אולי הוא יודע להתחייב על הגשה

משה גפני: זה מיותר, שגית

משה גפני:  אני מדבר על 53 ימים

משה גפני:  הצעת חוק-יסוד: משק המדינה, כפי שהוקרא על ידי היועצת המשפטית  - -     

ולדימיר בליאק: התייעצות סיעתית

שגית אפיק: לא מנסחים חקיקה בצורה כזאת, עם כל הכבוד

גלעד קריב: זו לא חקיקה, זו חקיקת יסוד

שגית אפיק: חוק יסוד לא מחוקקים ככה, עם כל הכבוד

שגית אפיק:  אתם לא יכולים לחיות עם הוראת קבע? נחזור להוראת שעה, תתנו להם ארכה לפי הבנתכם והאירוע הזה ייגמר כך

שגית אפיק:  עם כל הכבוד, באמת אני לא יודעת לעשות את זה

משה גפני: בסדר, אני דוחה את ההצבעה על העניין הזה

משה גפני:  אני עובר לסעיף הבא

משה גפני:  אנחנו נראה במשך הלילה אם מגיעים להסכמה

משה גפני:  כנראה שאני לא מצליח בניסיונות לעשות פשרה, להגיע להסכמה

משה גפני: הצעת חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2023, התשפ"ד-2023

תמר לוי בונה: בהצעת החוק הזאת, הצעת חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2023, מגיע הפירוט המספרי של החלק הראשון של חוק התקציב

תמר לוי בונה:  אתם דנתם בוועדה על החלק הראשון של המסגרות

תמר לוי בונה:  דנו כאן על 3

תמר לוי בונה: 7% גירעון, שזה שינוי של יעד הגירעון מ-2

תמר לוי בונה: 75, ודנו במסגרת ההוצאה, שזו ההגדלה שלה בשני רכיבים: הרכיב האזרחי והרכיב הצבאי

תמר לוי בונה:  כשדנו פה בוועדה, אמרנו שההסבר למסגרות, גם לגירעון וגם להוצאה, יבוא לפה, כלומר כאן נוכל לפרט איך השתנה התקציב

תמר לוי בונה:  מעבר לשינויים פנימיים של התאמה לביצוע, הוא הולך להשתנות בהגדלה של 17 מיליארד שקלים למערכת הביטחון – תיכף נראה את זה בסעיף 15 - והגדלה של כ-8

תמר לוי בונה: 9 מיליארד שקלים לצרכים אזרחיים

תמר לוי בונה:  חוץ מזה יצאנו לדרך מהתקציב שאושר כאן בוועדה לאור כל מיני פניות תקציביות

מטי צרפתי הרכבי: שזה היה במאי?     

תמר לוי בונה: במאי, ואז אישרה ועדת הכספים עוד סט רחב של פניות תקציביות, פניות של שינויים עד לדצמבר, שזה כבר נמצא בתוך ספר התקציב

תמר לוי בונה:  יש שינויים פנימיים נוספים של התאמות לביצוע בשביל לסיים את סוף השנה

שגית אפיק:    ההסבר הזה היה לגבי ההחלפה שאת מביאה?     

תמר לוי בונה: 	לא, זה היה רקע

שגית אפיק: מתי יגיעו דפי ההחלפה?     

תמר לוי בונה: אנחנו מקווים שבקרוב

תמר לוי בונה:  אנחנו עדיין לא ערוכים עם דפי ההחלפה

שגית אפיק: ב-31 בינואר הם יהיו?      

תמר לוי בונה: זה בטוח

שגית אפיק: אני לא מדברת על תקציב הכנסת, אני מדברת על תקציב המדינה שיש לכם עליו דפי החלפה

שגית אפיק:  מתי הם יהיו?          

תמר לוי בונה: אנחנו מקווים להביא בשעות הקרובות את דפי ההחלפה

שגית אפיק: מה זה "בשעות הקרובות"?      

תמר לוי בונה: אני אצטרך לדייק את הזמנים

שגית אפיק: תעשי בדיקה, כשבאותה ההזדמנות תעשי בדיקה מתי אתם יכולים להביא את דוח ההפרשים

תמר לוי בונה: דוח ההפרשים תלוי בנו

שגית אפיק: גם לגבי דוח ההפרשים אמרתם בישיבה הקודמת שאתם רוצים 15 בדצמבר כי אז יש את שישי-שבת

שגית אפיק:  מכיוון שעכשיו אנחנו שוקלים לחזור להוראת השעה שביקשתם, אנחנו רוצים לדעת בדיוק מה המועד שבו תוכלו להביא את דוח ההפרשים בלי לחרוג מחוק היסוד בפעם השלישית

מטי צרפתי הרכבי: כשאני באה להשוות את הדלתות של התוספות שציינת, את אותם 17 ו-9, אני משווה להצעת התקציב של דצמבר 2023? איפה אני מוצאת את הדלתות? יש לי כאן טבלה שכתוב בה מאי 2023, שזה המקורי, ואחר כך כתוב דצמבר כולל העודפים, ללא העודפים

תמר לוי בונה: הכנו איזה שהוא נוסח מבאר

תמר לוי בונה:  זו פעם ראשונה שאנחנו עושים תקציב כזה

מטי צרפתי הרכבי: חבל שכך, כי זאת הדרך לבצע השוואה משנה לשנה בלי קשר למלחמה

תמר לוי בונה: בדרך כלל אין תקציב מאושר במערכות ואנחנו לא נדרשים לביאור כזה

תמר לוי בונה:  זו פעם ראשונה בהיסטוריה שיש תקציב מאושר במערכת שכבר עבר שלוש קריאות ובעיצומה של השנה אנחנו מבקשים לתקן אותו

גלעד קריב: התקציב בנטרול העודפים כולל הסטות מתקציב לתקציב שאושרו פה?      

תמר לוי בונה: כן, זה הנטרול

שגית אפיק: זה התקציב על שינויו

שגית אפיק:  העברות תקציביות שעברו בוועדה, הן העברות שמגולמות בתקציב

תמר לוי בונה: ברגע שתאשרו בשלוש קריאות את ההצעה שהגשנו, אם היא אכן תאושר כפי שכתוב כאן, אז לתקציב יתווספו העודפים שהכנסת כבר אישרה אותם

נעמה לזימי: העודפים שאושרו לאורך כל הקיץ האחרון?     

תמר לוי בונה: כן

גלעד קריב: יש השוואה בין תקציב מאושר ב-5

גלעד קריב: 12 ללא עודפים, לבין הצעת תקציב דצמבר 2023

חמד עמאר: איך נדע כמה עודפים?     

גלעד קריב: אני מציעה שתסתכלו על תקציב מאושר 5

גלעד קריב: 12 ללא עודפים

מטי צרפתי הרכבי: למה?     

תמר לוי בונה: כי את רוצה להסתכל על התקציב בנטרול העודפים הקודם ועל התקציב בנטרול העודפים המוצע

מטי צרפתי הרכבי: ואם העודפים אושרו?     

תמר לוי בונה: אני מציעה להסתכל על תקציב מאושר 5

תמר לוי בונה: 12 ללא עודפים, על הצעת תקציב דצמבר 2023 והצעת תקציב דצמבר 2023 כולל העודפים

חמד עמאר: בעצם העודפים לא קשורים לתקציב

תמר לוי בונה: כי זה מסגרת של שנה קודמת

חמד עמאר: הם לא קשורים לתקציב

תמר לוי בונה: נכון

תמר לוי בונה:  יש תכניות שהן במינוס בהצעת התקציב שלנו

גלעד קריב: בגלל העודפים יש מספיק כסף

טמיר כהן: תמר, תרחיבי על המינוס

תמר לוי בונה: המינוס היה מאתגר מבחינת המערכות שלנו והמערכות של הכנסת

משה גפני: למה?     

תמר לוי בונה: כי אתה בדרך כלל מאשר תקציב לפני שיש לך תקציב מאושר במערכות

תמר לוי בונה:  כשעשינו את כל הסדרי הקורונה, לא היה תקציב מאושר במערכות, היינו בתקציב המשכי

תמר לוי בונה:  כשאתה עושה תיקונים, אתה לא עושה אותם תוך כדי שנה, אתה פותח את המגבלה לשנה העוקבת

תמר לוי בונה:  פה אתה משנה את המערכות ובונה הצעת תקציב כשכבר יש תקציב מאושר במערכות

תמר לוי בונה:  מכיוון שזה משהו שלא התמודדנו איתו קודם וזה הצריך איזו שהיא הכשרה של המערכות, התוצאה הייתה שיש תכניות שמופיעות כרגע במינוס

תמר לוי בונה:  למה במינוס? כי אישרנו תוספת של עודפים לתכנית מסוימת כשהכסף כבר נלקח

תמר לוי בונה:  היה חשוב לנו להביא לכם את תוספת העודפים בתקציב

גלעד קריב: המינוסים הם רק ברזרבות

תמר לוי בונה: נכון, כי שם זה מטפס

אסתי פלדמן: חוק-יסוד: משק המדינה קובע שתקציב המדינה ייקבע בחוק ויהיה לשנה

אסתי פלדמן:  חוק-יסוד: משק המדינה בהמשך, בסעיף 3ג שבו, אומר שבמקרה הצורך רשאית הממשלה להגיש בתוך שנת הכספים הצעת חוק תקציב נוסף

אסתי פלדמן:  במסגרת הזאת, לנוכח כל האירועים שקרו בחודשיים האחרונים והצורך של הממשלה להרחיב באופן ניכר את ההוצאות שלה, אנחנו מציעים הצעת חוק תקציב נוסף

גלעד קריב: לא הייתה לכם אפשרות חוקית להגיש שינויים לחוק הקיים?      

שגית אפיק: מתי עוד פעם היה תקציב נוסף? מתי עוד השתמשו בסעיף הזה בחוק-יסוד: משק המדינה?     

אסתי פלדמן: אני לא מכירה שהשתמשו

שגית אפיק: זו פעם ראשונה

אסתי פלדמן: מה שעשינו כאן זה שתי פעולות במקביל

אסתי פלדמן:  האחת, הגדלנו את המסגרות, שזה חוק המסגרות שאושר כאן אתמול, ושתיים, עשינו בתוך התקציב העברות נרחבות

שגית אפיק: גם בקורונה החלפתם הרבה תכניות ועשיתם שינויים מרחיקי לכת

אסתי פלדמן: בקורונה לא היה תקציב מאושר

חמד עמאר: הם הביאו חבילה בקורונה

שגית אפיק: ב-2013 הבאתם רק תיקון

שגית אפיק:  זו פעם ראשונה שאתם מביאים תקציב נוסף

שגית אפיק:  בכל הפעמים האחרות מצאתם לנכון לעשות תיקון לחוק התקציב

שגית אפיק:  למה בחרתם עכשיו דווקא בדרך הזאת?     

גלעד קריב: האם אתם יכולים להגיד בכמה סעיפי תקציב הכנסתם שינויים? אם הכנסתם ב-50% מהסעיפים, אני מבין למה תקציב חדש, אבל אם פחות, היה כדאי לקבל טבלה שאומרת מאיזה סעיף הסטתם

גלעד קריב:  גם אם נעשה פה לילה שלם, הדיון בתקציב הזה הולך להיות הרבה יותר מזורז מהדיון בתקציב המקורי

גלעד קריב:  אתם מביאים פה תקציב חדש שאנחנו צריכים לצלול לכל סעיף ולראות מה עשיתם בו

תמר לוי בונה: זה מוגש כתקציב חדש

חמד עמאר: השר דיבר על 13 מיליארד שקל תוספת לאזרחי

גלעד קריב: הם אמרו 8

גלעד קריב: 9

חמד עמאר: 8

חמד עמאר: 9 זה תוספתי

חמד עמאר:  הם עשו הסטות בארבע ומשהו מיליארד שקל בתוך התקציב

חמד עמאר:  האם אני יכול לדעת את הסעיפים שהסטתם מהם ארבעה וחצי מיליארד שקל?      

גלעד קריב: מאוד חשוב שנדע מאיפה לקחתם

חמד עמאר: את זה אני רוצה לדעת

גלעד קריב: זה לא כסף חדש לאזרח

תמר לוי בונה: ביותר מ-50% מהסעיפים

תמר לוי בונה:  הגשנו את זה כהצעת חוק תקציב חדשה, כי נעשו כל כך הרבה שינויים

שגית אפיק: תקציב נוסף עבור הכנסת זו בוודאי דרך המלך, אבל היא דרך המלך כשיש לנו לוחות זמנים הגיוניים שמאפשרים לנו לנהל את החקיקה ואת הפיקוח על הממשלה בצורה מסודרת

שגית אפיק:  את זה מנעתם מהכנסת פעמיים

שגית אפיק:  פעם אחת בהפרת חוק היסוד ובאיחור שלכם בהגשת הנתונים, הפעם השנייה בעצם זה שהכנסת נאלצת להעביר את הצעת חוק התקציב הנוסף בלוחות זמנים מאוד מאוד דחוקים בגלל הרצון שלה שמשרדי הממשלה לא ייאלצו לסגור את תקציביהם הרבה קודם לסוף שנה

גלעד קריב: זה קיצור של 80 ימים

תמר לוי בונה: אין פה חוק הסדרים

שגית אפיק: חוק היסוד לא מתייחס לחוק הסדרים, חוק היסוד מדבר רק על תקציב

שגית אפיק:  חוק ההסדרים הוא המצאה של אגף התקציבים שמגיע בנלווה לתקציב

נעמה לזימי:   אם לא יהיה חוק הסדרים לא יהיו כספים קואליציוניים

תמר לוי בונה: גם לנו היו לוחות זמנים מאוד מצומצמים

תמר לוי בונה:  אנחנו צריכים לפחות חודש כדי לבנות תקציב ברמה שאתם רואים

נאור שירי: אז למה ביקשתם 60 יום בדיון הקודם?     

תמר לוי בונה: זה לא קשור

תמר לוי בונה:  אנחנו עכשיו בשיח על תקציב 2023 בו אין 60 יום

תמר לוי בונה:  כל המנגנון שדיברנו עליו בדיון הקודם היה רלוונטי לתקציב 2024

תמר לוי בונה:  אנחנו מדברים עכשיו על תקציב 2023 שהובא כתוצאה מאירוע שאירע ב-7 באוקטובר והממשלה לא ידעה עליו

תמר לוי בונה:  אנחנו הגשנו תקציב אחרי שלושה ימים של עבודה בין הממשלה לבין הכנסת, מה שבדרך כלל אנחנו מבקשים חודש כדי לוודא שאין טעויות בתקציב, כדי לעשות כל מיני בקרות על התקציב

תמר לוי בונה:  הפעם עשינו את זה בלוחות זמנים מזורזים

תמר לוי בונה:  היה פרק זמן לממשלה להבין איך בכלל נראית הלחימה, שזה היה פרק זמן של חוסר ודאות

תמר לוי בונה:  מבחינת העבודה המקצועית ומבחינת הממשלה לוחות הזמנים היו יחסית דחוקים

משה גפני: אנחנו לא מסכימים שמה שקורה היום יקרה בהמשך

משה גפני:  אנחנו רוצים שתקציב יוגש כמו שצריך ונוכל לדון עליו כמו שצריך

משה גפני:  הצורה הזאת היא לא צורה נכונה

אסתי פלדמן: התקציב הזה מוגש בהתאם לחוק התקציב המקורי לשנת 2023, כלומר באותה חלוקה כפי שקבועה בחוק יסודות התקציב

תמר לוי בונה: אני מקבלת עדכונים על כך שב-2003 הובא תקציב נוסף נוכח המשבר הכלכלי

גלעד קריב: כמה זמן היה לכנסת לדון בו?     

תמר לוי בונה: את זה המקורות שלי לא יודעים כרגע, אבל אני יכולה לברר

משה גפני: מה קרה ב-2003?     

גלעד קריב: המשבר הכלכלי העולמי

נעמה לזימי: ב-2008 היה המשבר הזה

שגית אפיק: ב-2008 הם הביאו תקציב דו שנתי

שגית אפיק:  שם נולדה הרעה החולה הזאת

אסתי פלדמן: הצעת חוק תקציב נוסף לשנת הכספים 2023, התשפ"ד-2023     פרק א': פרשנות     

אסתי פלדמן: "חוק יסודות התקציב" – חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985;     "סעיף תקציב" – סעיף בתוספת הראשונה או בתוספת השנייה הקובע את  ההוצאות של משרד ממשלתי, של רשות ציבורית או של גוף ציבורי או של נושא בעל היקף או חשיבות המצדיקים את קביעתו בסעיף נפרד המחולק לתחומי פעולה לפי הצורך;     "שנת הכספים 2023" – התקופה המתחילה ביום ח' בטבת התשפ"ג ( 1 בינואר 2023) ומסתיימת ביום י"ט בטבת התשפ"ד (31בדצמבר 2023);     "תחום פעולה" – חלק של סעיף תקציב המוקצה לעניין מסוים, המחולק לתכניות לפי הצורך;     "תכנית" – חלק של תחום פעולה המוקצה לעניין מסוים

אסתי פלדמן:      (ב) לכל מונח אחר בחוק זה תהיה המשמעות הנודעת לו בחוק יסודות  התקציב

משה גפני: מה זה חוק יסודות התקציב? חוק יסודות התקציב זה חוק רציני?     

אסתי פלדמן: רציני מאוד

משה גפני: אז אני רוצה להקריא לכם סעיף בחוק יסודות התקציב מ-1985:     (ט)	 (1) הוצאות הממשלה לצורך תמיכה בתאגיד שהוקם בחוק;     (2) הוצאות הממשלה לצורך תמיכה בתאגיד מרכז החינוך העצמאי

משה גפני:      (3) הוצאות הממשלה לצורך תמיכה בתאגיד מרכז מעיין החינוך התורני  בארץ ישראל

משה גפני:      (י)	(1) התאגידים האמורים יתוקצבו בתקציב משרד החינוך והתרבות  למטרות חינוך בלבד, לפי אמות מידה שוות לשני התאגידים על פי  קריטריונים עניינים אחידים ושוויוניים כמו לכלל ילדי ישראל

ולדימיר בליאק: אמות מידה שוות

נעמה לזימי: 	על פי קריטריונים אחידים

מטי צרפתי הרכבי: כתוב כולל ליבה?     

משה גפני: לא

נאור שירי: האם אחד עם ליבה ואחד בלי ליבה שווים?     

גלעד קריב: למה העלית את זה עכשיו?     

משה גפני: כאשר אתם לא נותנים את אופק חדש למורות בחינוך העצמאי שהתלמידות שלהן לומדות ליבה, עושות את מבחני פיז"ה - -      

ולדימיר בליאק: זה לא מדויק בכלל

משה גפני: החוק אמר שהמורה אמורה לקבל אותו דבר כמו כל - -     

ולדימיר בליאק: לא, לפי אמות מידה

משה גפני: אתה יכול להשקיט את המצפון שלך שחתכת למורה את המשכורת?     

נאור שירי: אתה חתכת למורה, לא אנחנו

ולדימיר בליאק: אתה הלנת שכר

נאור שירי: אתה הלנת שכר לאותן מורות במשך 11 שנים

נאור שירי:  אתה בא אלינו בתלונות?      

נעמה לזימי: הוא רוצה אמות מידה שוות

ולדימיר בליאק: בואו נדבר על אמות מידה

נאור שירי: זה שהרב משה גפני רוצה לדבר על שוויון, זה בכלל משהו מעניין

גלעד קריב: כשמשרד החינוך אמר להעביר דיווחים על כמה מרוויחה כל מורה, הרשתות סירבו להעביר נתונים

גלעד קריב:  הרשתות עומדות על זה שהן יעבירו רק ממוצעים, לכן לעולם לא נדע אם הרשתות נותנות למורה באופקים

גלעד קריב:  למה מרכז החינוך העצמאי לא מעביר את פרטי המשכורות של המורות ומתעקש להעביר רק נתונים בדבוקות? כדי לא להראות כמה מרוויחה המורה באופקים

גלעד קריב:  אנחנו ניקח אתכם לבג"ץ ונראה שאתם אלה שרוצים להפקיר את המורות באופקים, אתם אלה שלא מוכנים להעביר למשרד החינוך את הנתונים לגבי כמה מרוויחה מורה באופקים

משה גפני: החינוך העצמאי מעביר

גלעד קריב: לא, אתם מעבירים את זה בדבוקות

גלעד קריב:  אתם מתנגדים להסכמים קיבוציים לאותן מורות

גלעד קריב:  מי שלא משלם למורה באופקים את מה שמגיע לה זה מרכז החינוך העצמאי

גלעד קריב:  למה אתם נגד הסכם קיבוצי למורות?     

משה גפני: אני דורש את זה

גלעד קריב: בקשה תעשה את זה

גלעד קריב:  תעשו כבר הסכם קיבוצי, כדי שיידע כל מנהל בית ספר כמה הוא נותן לכל מורה

נאור שירי: למה יש אפליה בכניסה למוסדות? הוא אמר שיש שוויון, הוא הקריא חוק מ-1985

גלעד קריב: למה מורה חרדית יכולה ללמד בבית ספר של הבת שלי ומורה חילונית לא יכולה ללמד את הבת שלך מדעים?       

משה גפני: אתה מבלבל במוח, אתה משקר

גלעד קריב: אתה רוצה שוויון רק כשזה נוח לך

גלעד קריב:  אתה לא רוצה שוויון, אתה רוצה אפליה

נעמה לזימי: אנחנו לא שמים חסמים אם יש ספרדי או לא ספרדי

גלעד קריב: נעמה, יש לנו בשורה – הרב גפני פועל להסכם קיבוצי למורות במרכז החינוך העצמאי

גלעד קריב:  למה הן לא מצטרפות להסתדרות המורים?     

ולדימיר בליאק: אני חושב שזה הזמן לשנות את חוק יסודות התקציב למען החינוך הממלכתי

ולדימיר בליאק:  די עם העמותות הפרטיות האלו

שגית אפיק: אסתי, בדקתם לגבי דפי החלפה ומועד אחרון להגשת נתונים? יש תשובות לשאלה הזאת?     

תמר לוי בונה: התכוונו להגיש את דוח ההפרשים ב-17 בדצמבר, אבל עכשיו, נוכח זה שסברנו שזה לא יהיה ככה, אפשר לעשות את זה ב-20 בדצמבר

שגית אפיק: לא תפרו את 20 בדצמבר?     

תמר לוי בונה: אני צריכה לעבור דרך הממשלה

שגית אפיק: אני רוצה לדעת תאריך, כדי שנחזור להוראת השעה ונשים לכם תאריך בחוק

שגית אפיק:  את רוצה שנשים 30 בדצמבר ותהיו חרוצים להביא את זה עד ה-20 בעצמכם?       

תמר לוי בונה: זה אפשרי

שגית אפיק: אז אני מציעה לחזור להוראת שעה

שגית אפיק:  מתי דפי ההחלפה יגיעו אלינו?     

תמר לוי בונה: אנחנו עובדים כדי להאיץ את התהליך

שגית אפיק: את יודעת שזה היה צריך להיות אצלנו אתמול? זו שיטת עבודה לא מקובלת

שגית אפיק:  לא ייתכן שאנחנו נתחיל את הדיון על הצעת חוק התקציב ולא תביאו לנו את דפי ההחלפה

שגית אפיק:  דפי ההחלפה היו צריכים להיות פה אתמול, לא היום, לא בעוד כמה שעות

תמר לוי בונה: התבקשנו על ידי השר ועל ידי מספר חברי כנסת שיזורז תהליך העברת חוות הדעת

תמר לוי בונה:  אני לא מוכנה שיהיה פה משהו שלא תלוי בי

גלעד קריב: זה לא עניין במה תלוי או לא

גלעד קריב:  אם ההצעה היא של האוצר, אם היא הצעת חוק ממשלתית, תנו לנו את החומרים שאנחנו צריכים כדי לקיים דיון רציני

גלעד קריב:  אתם לא תביאו לנו תקציב חדש ותחשבו שאנחנו נעשה עבודה חאפ לאפ, זה לא יקרה

תמר לוי בונה: אנחנו מבחינתנו עומדים מאחורי התקציב כמו שהוא

תמר לוי בונה:  התבקשנו, כיוון שזו סוף שנה, שתיעשה עבודה מהירה יותר של מתן חוות הדעת לכספים הקואליציוניים

תמר לוי בונה:  העבודה הזאת מתבצעת גם ברגע הזה, לכן אנחנו ממתינים

ולדימיר בליאק: אבל מחר בבוקר אתם רוצים להצביע

גלעד קריב: לא יהיו שום הצבעות, אנחנו נעבור פה סעיף-סעיף

תמר לוי בונה: כיוון שיש רצון של השר ושל מספר ח"כים שזה יופיע בדפי ההחלפה ולא יבוא - -     

ולדימיר בליאק: זה לא רצון, זה הצורך

תמר לוי בונה: אנחנו ממתינים להשלמת חוות הדעת

תמר לוי בונה:  זה לא צורך מקצועי שלי

ולדימיר בליאק: זה צורך מקצועי שלי

שגית אפיק: זה צורך מקצועי של הכנסת לראות הצעת חוק תקציב שמשקפת את הצעת חוק התקציב שאתם מביאים

שגית אפיק:  אני עומדת על זה מהתחלת הדיון

שגית אפיק:  אמרתי את זה בלי שאף חבר כנסת פנה אלי

תמר לוי בונה: אני פניתי אלייך פעמיים בנושא הזה

משה שמיר: דפי ההחלפה לא נוגעים רק להסכמים הקואליציוניים

משה שמיר:  אגף התקציבים הודיע לי שיש דפי החלפה  שצריכים להגיע גם לוועדה

תמר לוי בונה: אנחנו עומדים מאחורי הסכומים שמופיעים בספר, אפשר מבחינתנו להצביע עליהם ככה

תמר לוי בונה:  היו בקשות שנעשה את עדכונים האלה, לרבות הבקשה של שר החינוך שהוסכמה על שר האוצר להעברה הזאת

תמר לוי בונה:  רוב העניין הוא סביב חוות הדעת של הקואליציוני

תמר לוי בונה:  אנחנו צריכים להגיש את הכל יחד, לכן אנחנו ממתינים

תמר לוי בונה:  עשינו ידנית את התקציב של הכנסת, אבל לא נוכל לעשות את כל דפי ההחלפה ידנית

תמר לוי בונה:  נעשה את הכל במרוכז

שגית אפיק: ביקשנו את תקציב הכנסת שתעבירו לנו מהר, כי גם אנחנו משתדלות להיות אחראיות יותר מכם וגם כי תקציב הכנסת עובר בוועדה משותפת

תמר לוי בונה: ובצדק, אין לי טענות

תמר לוי בונה:  השאלה למה אי אפשר את הכל ככה?      

שגית אפיק: כמה יש, את יודעת להגיד?     

תמר לוי בונה: אני יכולה להסתכל ולהגיד לך בכמה סעיפים צריכים דפי החלפה

שגית אפיק: אני חושבת שאתם צריכים להאיץ את העבודה

שגית אפיק:  אם דרוש לעשות את זה ידני, תעשו את זה ידני

שגית אפיק:  זה צריך להגיע אלינו בשעה-שעתיים הקרובות

תמר לוי בונה: אני מאוד מנסה

אסתי פלדמן: פרק ב': התקציב לשנת הכספים  2023     תקציב ההוצאה	2

אסתי פלדמן: 	(א) הממשלה רשאית להוציא בשנת הכספים 2023 סכום של  לשנת הכספים		636,629,990,000 שקלים חדשים (להלן – תקציב ההוצאה 2023			לשנת 2023), המורכב מתקציב רגיל בסך 452,146,110,000 			שקלים חדשים ומתקציב פיתוח וחשבון הון בסך  			184,483,880,000 שקלים חדשים

ולדימיר בליאק: מה היה התקציב המקורי שאישרנו במאי?     

נעמה לזימי: כמעט 611,000,000,000

שולמית אלוני: 610,745,702,000

ולדימיר בליאק: ובתקציב הרגיל?     

שולמית אלוני: התקציב הרגיל היה 423 מיליארד - -     

תמר לוי בונה: מגבלת ההוצאה גדלה

תמר לוי בונה:  ה-636 כולל גם החזר חובות שהם לא במגבלת ההוצאה

תמר לוי בונה:  אם נדבר במונחי מגבלת הוצאה שזה בטח מה שחבר הכנסת מכיר, אנחנו עלינו מ-485 מיליארד ל-510 מיליארד במגבלת ההוצאה

גלעד קריב: חוץ מזה יש עוד ארבעה מיליארד של הסטות

אסתי פלדמן: תקציב ההוצאה	3

אסתי פלדמן: 	(א) נוסף על תקציב ההוצאה לשנת 2023, רשאית הממשלה המותנית בהכנסה	להוציא בשנת הכספים 2023, בהוצאה מותנית בהכנסה  לשנת הכספים		כמשמעותה בסעיף 5(א) ו-(ב) לחוק יסודות התקציב 2023			(להלן – תקציב ההוצאה המותנית בהכנסה לשנת 2023),  			סכום של 57,771,927,000 שקלים חדשים, המורכב  			מתקציב רגיל בסך 47,253,166,000 שקלים חדשים 			ומתקציב פיתוח וחשבון הון בסך 10,518,761,000 			שקלים חדשים

אסתי פלדמן:       			(ב) חלוקת תקציב ההוצאה המותנית בהכנסה לשנת 			2023 לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה 			כמפורט בתוספת הראשונה, בטור שכותרתו "הוצאה 			מותנית בהכנסה"

אסתי פלדמן:      	סעיף 5(א) ו-(ב) לחוק יסודות התקציב קובע סכומי הוצאה שהם תלויים בהכנסה – כלומר, אני מתקצבת אותם מחוץ למגבלת ההוצאה כנגד אותה הכנסה שאני עשויה לקבל

אסתי פלדמן:  הסעיף גם קובע שאני לא יכולה להוציא יותר מהסכומים שהכנסתי - כלומר, יש לי את המגבלה ששמתי בחוק, אבל יש לי גם את המגבלה בפועל של הסכומים שנכנסו לאוצר המדינה או לאותו סעיף תקציב שכנגדם אני יכולה להוציא סכומים

אסתי פלדמן:        הרשאה להתחייב 4

אסתי פלדמן: 	הממשלה רשאית להתחייב בשנת הכספים 2023, בגבולות  לשנת הכספים		הסכומים הנקובים בתוספת הראשונה ביחס לכל סעיף  2023			תקציב, תכנית ותחום פעולה בטור שכותרתו "הרשאה 			להתחייב"

אסתי פלדמן:      היכולת של הממשלה להוציא כספים ולהתחייב קבועה בשתי מסגרות

אסתי פלדמן:  יש את הוצאת המזומן שהממשלה יכולה להוציא, שהיא קבועה בתקציב המזומן שלה, ויש תקציבים שהם הרשאה להתחייב, כלומר היכולת שלי להתחייב עבור שנים עתידיות

גלעד קריב: כמה שנים?     

אסתי פלדמן: לפי פריסת - -     

גלעד קריב: יש מגבלה לכמה שנים? כשכתוב "הרשאה להתחייב", זה יכול להיות גם פרויקט של התחייבות ל-10 שנים?     

אסתי פלדמן: כן

מטי צרפתי הרכבי: זו לא הוצאה שנתית, זו הוצאה רב שנתית

אסתי פלדמן: בהתאם לצורך

אסתי פלדמן:  היא לא רק הוצאה רב שנתית, היא ככל הנראה גם הוצאה שלא באותה שנת כספים

אסתי פלדמן:  בשנת הכספים 2023 לא יצאו אותם סכומים שבגינם תוקצבה הרשאה להתחייב

ולדימיר בליאק: אחרת זה נכנס למזומן, סביר להניח

אסתי פלדמן: נכון

גלעד קריב: ואז זה ישפיע על תקרת התקציב של שנה הבאה ונכנס במגבלת ההוצאה

ינון אזולאי: או בשנים אחרי זה

גלעד קריב: אבל זה משליך על מגבלת ההוצאה של השנים הבאות

אסתי פלדמן: נכון

אסתי פלדמן:  המגבלה בסוף היא מגבלת מזומן

אסתי פלדמן:  היכולת שלי להתחייב היא לפי אותה הרשאה בחוק התקציב השנתי

אסתי פלדמן:       שיא כוח אדם	5

אסתי פלדמן: 	(א) הממשלה רשאית, בשנת הכספים 2023, למלא משרות  לשנת הכספים		עד לשיא כוח אדם של 93,614

אסתי פלדמן: 5 משרות

אסתי פלדמן:  2023     

ולדימיר בליאק: זה השתנה?     

ינון אזולאי: זה השתנה מהקודם?     

גלעד קריב: בטח שכן

גלעד קריב:  השירות הציבורי לא אמור לקלוט עובדים בעקבות האסון הזה?     

נעמה לזימי: להיפך, זה פחות מהקודם

נעמה לזימי:  זה פחות ב-100 משרות

ולדימיר בליאק: המספרים לא מתכנסים

תמר לוי בונה: מהמאושר אין שינוי

נעמה לזימי: בקודם היה 93,784, פה יש 93,614

תמר לוי בונה: אנחנו לא שינינו את המשרות ביחס לתקציב המאושר

נעמה לזימי: אני מצליבה את שני התקציבים עכשיו

תמר לוי בונה: בלוחות זמנים כאלה אי אפשר לקלוט עובדים ולפתוח משרות

תמר לוי בונה:  במינהלת תקומה היה צריך, לכן עשינו הסטות

תמר לוי בונה:  יש גם תת ביצוע בגלל שהרבה מכרזים נעצרו

ולדימיר בליאק: במשרד למורשת

מטי צרפתי הרכבי: במשרד ההסברה

נעמה לזימי: מה בנוגע לפער?     

תמר לוי בונה: יכול להיות שהומרו בין סוגים של כוח אדם, אבל אנחנו לא עשינו שינוי

שולמית אלוני: תמר, יש לכם פער של 170 משרות בין המקורי לבין ההצעה

תמר לוי בונה: אני מעריכה שפשוט הייתה הסטה משני סוגי כוח אדם

תמר לוי בונה:  יש לנו משרות בלתי צמיתות שהן לפי חודשים, יש לנו לפי שנים

תמר לוי בונה:  סך הכל זה אותו כוח אדם בממשלה

תמר לוי בונה:  כך או כך אין מימוש מלא ואין פגיעה

חמד עמאר: אני מדבר איתך על אותה שנה

נעמה לזימי: יש עכשיו קליטה של עובדים חיוניים שנקלטים ממש למשרה, לא רק לזמני

נעמה לזימי:  מפסיכולוגים לשירות ציבורי, לשירות פסיכולוגי בבתי הספר, עד לכל מיני משרות  - -     

תמר לוי בונה: את תראי את זה בשנת 2024

תמר לוי בונה:  פעלנו הרבה על הסטות

תמר לוי בונה:  הביצוע שלך בפועל לא מגיע למספר הזה, כי נעצרו מכרזים נוכח המלחמה

אסתי פלדמן: 			(ב) חלוקת שיא כוח האדם האמור בסעיף קטן (א) לסעיפי  			תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה כמפורט בתוספת 			הראשונה, בטור שכותרתו "שיא כוח אדם" ובטור  			שכותרתו "משרות עב"צ (עבודה בלתי צמיתה)"

אסתי פלדמן:      מפעלים עסקיים	6

אסתי פלדמן: 	(א) נוסף על תקציב ההוצאה לשנת 2023 ועל תקציב ההוצאה  -תקציב , הרשאה	המותנית בהכנסה לשנת 2023 רשאית הממשלה להוציא להתחייב, שיא		בשנת הכספים 2023 במסגרת תקציב מפעלים עסקיים  כוח אדם ותחזית	סכום של 38,807,691,000 שקלים חדשים; חלוקת הסכום תקבולים לשנת		האמור לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות, תהיה הכספים 2023		כמפורט בתוספת השנייה, בטור שכותרתו "הוצאה"

אסתי פלדמן:      		(ב) נוסף על ההרשאה להתחייב כאמור סעיף 4, רשאית  		הממשלה בשנת הכספים 2023 להתחייב במסגרת  		תקציב מפעלים עסקיים, בגבולות הסכומים הנקובים 		בתוספת השנייה ביחס לכל סעיף תקציב, תחום פעולה 		ותכנית, בטור שכותרתו "הרשאה להתחייב"

אסתי פלדמן:      		(ג) נוסף על מספר המשרות שהממשלה רשאית למלא 		בשנת הכספים 2023 לפי סעיף 5(א), רשאית הממשלה 		בשנת הכספים 2023 למלא משרות במפעלים עסקיים 		עד לשיא כוח אדם של 36,394 משרות; חלוקת שיא 		כוח האדם האמור לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה  		ולתכניות, תהיה כמפורט בתוספת השנייה, בטור  		שכותרתו "שיא כוח אדם" ובטור שכותרתו "משרות 		עב"צ (עבודה בלתי צמיתה)"

אסתי פלדמן:      		(ד) תחזית התקבולים לכיסוי תקציב המפעלים  		העסקיים בשנת הכספים 2023, היא כמפורט  		בתוספת השנייה

גלעד קריב: לגבי המפעלים העסקיים, אם אני מבין נכון, אין לנו נתוני השוואה

גלעד קריב:  משהו השתנה בהם?     

נעמה לזימי: לא השתנה

אסתי פלדמן: זה לפי הכנסות

תמר לוי בונה: אנחנו נמצאים ביחס לתקציב המאושר, למה שאושר בוועדת הכספים עד ליום 5 בדצמבר

נעמה לזימי: גם בסכום וגם במשרות זה אותו דבר בינתיים

גלעד קריב: מה זה "מפעלים עסקיים"?     

אסתי פלדמן: יש כמה מפעלים שמתנהלים כמשק סגור והתקציב שהם מוציאים תלוי בהכנסות שלהם

אסתי פלדמן:  הם מעבירים כל סוף שנה את עודפי התקציב שלהם לאוצר המדינה

חמד עמאר: את יכולה לתת לי דוגמה למפעלים כאלה?     

גלעד קריב: בית חולים ממשלתי

אסתי פלדמן: בית חולים ממשלתי, רשות מקרקעי ישראל

גלעד קריב: שהם לא חברות ממשלתיות, שהם בכלל לא בתוך התקציב

אסתי פלדמן: נכון

אסתי פלדמן:  אין להם אישיות משפטית נפרדת מהמדינה

גלעד קריב: הם יחידה עסקית בפני עצמם

אסתי פלדמן: הם יחידה עסקית

חמד עמאר: הם משק סגור

נעמה לזימי: זה גם מפעילים של תחבורה ציבורית וכאלה?     

אסתי פלדמן: לא

אסתי פלדמן:  הם מנויים בתוספת השנייה

אסתי פלדמן:  יש לנו את נמל חדרה, יש לנו את המדפיס הממשלתי, יש לנו את בתי החולים הממשלתיים

אסתי פלדמן:  התקציב שלהם מתנהל מחוץ לתקציב המדינה באותו משק סגור

גלעד קריב: משרד יכול להעביר כסף ללשכת הפרסום הממשלתית מעבר למגבלת ההוצאה שלו?     

תמר לוי בונה: כל הרציונל של המפעלים העסקיים זה שהם מאוזנים, ההכנסות שלהם מאוזנות עם ההוצאות שלהם

תמר לוי בונה:  לשכת הפרסום הממשלתית מקבלת ממשרד ממשלתי התחייבות כמו שמשרד ממשלתי מוציא התחייבות לגורם אחר כהתקשרות

תמר לוי בונה:  אם נסתכל על רשות מקרקעי ישראל, כל ההוצאות שלה ממומנות מההכנסות שלה מהקרקע

תמר לוי בונה:  למה המפעלים העסקיים בכל זאת בספר התקציב? כי כשהם רוצים לעשות הסטות בין התכניות שלהם באותו סכום של ההכנסות, הם צריכים לבוא לוועדה

אסתי פלדמן: סכומים עודפים	7

אסתי פלדמן: 	סכומים עודפים שנותרו בסעיפי התקציב בחוק התקציב  שנותרו בחוק		לשנת הכספים 2022, אשר הותרו לשימוש בשנת הכספים התקציב לשנת		2023, לפי סעיף 13 לחוק יסודות התקציב, ימשיכו להיות הכספים 2023		מותרים לשימוש בשנת הכספים 2023בסעיפים שאליהם 			הם הועברו, כמפורט בתוספת השלישית

אסתי פלדמן:       	סעיף 13 לחוק יסודות התקציב קובע מנגנון שלפיו ככל שנותר עודף בסעיף תקציב בשנה מסוימת שר האוצר רשאי, בהתאם למנגנון הקבוע, להעביר את אותו עודף לסעיף התקציב של השנה שלאחריה

אסתי פלדמן:  מה שקרה השנה זה שמרגע העברת התקציב לשנת הכספים 2023 בוצעו הרבה העברות עודפים, כשהעברות העודפים האלו משנת 2022 אושרו פה בוועדה

אסתי פלדמן:  העודפים האלה לא משוקפים בתקציב שהוגש במאי וגם לא בתקציב הזה, לכן שיקפנו בתוספת השלישית את כל העודפים שהועברו עד שלב זה

ולדימיר בליאק: החל ממאי עד כה?     

אסתי פלדמן: כן

שולמית אלוני: האם הסיבה שהם לא נכנסים לתוך הבסיס היא כדי שהם לא יעלו את המסגרת?     

אסתי פלדמן: המסגרת השנתית היא קבועה

אסתי פלדמן:  עודפים מתגלגלים משנה לשנה, הם לא מעלים כל פעם את המסגרת

תמר לוי בונה: חשבנו על זה, אבל אז הייתם מקבלים הצעת חוק שלא היינו יודעים להשוות אותה

תמר לוי בונה:  המסגרות גדלו מ-485 ל-510

תמר לוי בונה:  מקורם של העודפים ב-2022, לא ב-2023

תמר לוי בונה:  בגלל שהכל יחסית מבלבל ויש פה הרבה מידע, היה חשוב לנו להביא בתוספת השלישית את כל הסכומים

ינון אזולאי: מה סך העודפים?     

אסתי פלדמן: ובעיקר שלא יהיה ספק לגבי הקיום שלהם

אסתי פלדמן:  אם חוק התקציב הנוסף בא לעשות איזה שהוא דף חלק, לגבי העודפים אין דף חלק, מה שאושר ימשיך ויהיה בתוך הסעיף הרלוונטי

תמר לוי בונה: העודפים שאושרו פה בוועדה עומדים על כ-30,400,000

ינון אזולאי: לפני האחוז וחצי

תמר לוי בונה: איזה אחוז וחצי?     

ינון אזולאי: העמלה שאתם לוקחים במשרד האוצר כשאתם מעבירים את העודפים

ינון אזולאי:  העודפים לא עוברים בשלמות לאותם משרדים, נכון?     

תמר לוי בונה: 12%

תמר לוי בונה:  אני לא רואה בזה עמלה, אני רואה בזה תעדוף הוצאות הממשלה

ינון אזולאי: אני טוען שזו עמלה

תמר לוי בונה: כשאנחנו מביאים קיצוץ בעודפים, אנחנו מביאים את זה לאישור הוועדה

ינון אזולאי: אין לנו אפשרות לא לאשר לכם את הקיצוץ הזה

אסתי פלדמן: פרק ג': הוראות שונות     תחולת חוק 	8

אסתי פלדמן: 	אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות חוק יסודות  יסודות התקציב		התקציב, וכל שינוי בסכומים הנקובים בחוק זה ובאופן 		חלוקתם ייעשה בהתאם להוראות החוק האמור

אסתי פלדמן:      חוק יסודות התקציב הוא חוק מסגרת לכל חוק תקציב שנחקק בהתאם להוראות הכלליות שנקבעות בחוק יסודות התקציב

אסתי פלדמן:      תחילה		9

אסתי פלדמן: 	תחילתו של חוק זה ביום ח' בטבת התשפ"ג (1 בינואר  			2023)

אסתי פלדמן:      	כיוון שחוק התקציב הוא שנתי, אז הוא לא נכנס לתוקף ביום שהוא חוקק אם הוא חוקק אחרי תחילת השנה

אסתי פלדמן:  החוק שאנחנו מביאים בפניכם אומר שחלק ניכר מאוד מהסכומים שבו כבר הוצאו

ולדימיר בליאק: רוב מוחלט

אסתי פלדמן: כן, רוב מאוד גדול

אסתי פלדמן:  אנחנו משקפים את ההוצאות השנתיות, לא מאותו מועד עד סוף השנה

גלעד קריב: לא שזה כזה עקרוני, אבל זה נשמע מאוד מוזר מבחינה משפטית

גלעד קריב:  מבחינה משפטית יש חוק תקציב ל-2023 שתקף מ-1 בינואר 2023 עד הרגע שבו אנחנו מבטלים

גלעד קריב:  אתם לא יכולים להחיל את החוק מ-1 בינואר כשהחוק המקורי היה תקף מ-1 בינואר

ולדימיר בליאק: הוא לא חל, הסכומים חלו

גלעד קריב: זה ניסוח מגוחך

גלעד קריב:  אתם לא מבטלים למפרע את החוק שחל

אסתי פלדמן: אנחנו מבטלים אותו החל מהיום

גלעד קריב: זו פלפלנות, אבל זה ניסוח משפטי מוזר

ולדימיר בליאק: אבל אין לך פתרון אחר

ולדימיר בליאק:  מה תעשה, הרי הכסף כבר איננו

גלעד קריב: הרבה יותר מעניין למה אתם רוצים לפרסם את החוק הזה ברשומות רק עוד שלושה חודשים

אסתי פלדמן: זה עניין שקשור יותר ברשומות של הכנסת

שולמית אלוני: אני אבדוק את זה

שולמית אלוני:  יש היגיון בזה שנפרסם את התקציב - -     

ולדימיר בליאק: למה שנפרסם בשנת 2024 את התקציב של 2023?     

אסתי פלדמן: זה נושא שבעיקרו הוא טכני וקשור לכנסת

ולדימיר בליאק: ברור שזה טכני, רק שזה מגוחך מבחינה מהותית

גלעד קריב: צריך לבדוק את זה, כי זה לא ראוי

גלעד קריב:  התקציב הזה צריך להיות כמה שיותר מהר לעיני הציבור

ולדימיר בליאק: מתי חוק רגיל מתפרסם? 10 ימים, לא?     

מטי צרפתי הרכבי: תקציבים שלא מומשו בדצמבר ייכנסו כעודפים?     

אסתי פלדמן: או שכן או שלא, יש שיקול דעת

מטי צרפתי הרכבי: למה כשרוצים עכשיו להגדיל גירעון לא בודקים את דוח הביצוע של כל הסעיפים ורואים בכמה לא השתמשו?       

אסתי פלדמן: הדיונים שנעשו פה ביומיים האחרונים היו לגבי ההסטות שנעשו במקומות האחרים

מטי צרפתי הרכבי: כן, אבל אני לא רואה פה כמה אתם בתת ביצוע

גלעד קריב: אנחנו רוצים לוודא שלא הורידו מסעיפים חשובים בשעה שיכלו לעשות הסטות

תמר לוי בונה: גם על דברים שלא בוצעו יש יתרת התחייבויות

ולדימיר בליאק: בניכוי התחייבויות

מטי צרפתי הרכבי: כשהייתי ראשת רשות מקומית הייתי עושה דוח ביצוע באיזו שהיא נקודת זמן, הייתי משווה את הדלתות, ואז הייתי מעדכנת את התקציב

ינון אזולאי: כל מי שמגיע לוועדת הכספים שואל את השאלה הזאת, אבל עד היום לא ניתנה תשובה

תמר לוי בונה: כל העודפים שהועברו כאן הם יתרת התחייבויות

תמר לוי בונה:  מה שלא חויב יועבר לסעיפים ויאושר כאן לטובת הסטות

תמר לוי בונה:  למיטב זכרוני, הגשנו פנייה להעביר את זה לחינוך או לביטוח לאומי

מטי צרפתי הרכבי: על כל העודפים של 2022 יש התחייבויות?     

תמר לוי בונה: על כולם

תמר לוי בונה:  לא מעבירים עודף שאין עליו התחייבות

תמר לוי בונה:  כל העודפים האלה הם עודפים מחויבים

מטי צרפתי הרכבי: מה עם העודפים של 2023? כמה עודפים היו ב-2022?     

תמר לוי בונה: כרגע אושרו בוועדה 30

תמר לוי בונה: 4 מיליארד מ-2022 ל-2023

מטי צרפתי הרכבי: אני מעריכה שמספר דומה יכול להיות מ-2023

תמר לוי בונה: ודאי, אבל הם יהיו מחויבים

תמר לוי בונה:  אנחנו מעריכים שהביצוע השנה יהיה קרוב ל-100%, כולל מחויבות

מטי צרפתי הרכבי: כלומר לא יהיה תת ביצוע

תמר לוי בונה: יהיה תת ביצוע במזומן, כשאנחנו מעריכים שמתוך 510 נגיע למצב של 506, 507 ביצוע בתקציב הרגיל

תמר לוי בונה:  עם המחויבויות זה כנראה יהיה מאוד קרוב ל-100%

אסתי פלדמן: פרסום		10

אסתי פלדמן:  	חוק זה יפורסם ברשומות בתוך שלושה חודשים מיום 			קבלתו

אסתי פלדמן:       ביטול חוק	11

אסתי פלדמן:  	חוק התקציב לשנת הכספים 2023, התשפ"ג-2023 – בטל

אסתי פלדמן:  התקציב לשנת הכספים 2023	     על מנת שלא יהיו מאושרות שתי הצעות חוק באותו זמן, אנחנו מבטלים את החוק הקודם ומכניסים את החוק הזה לתוקף מתחילת השנה

מטי צרפתי הרכבי: למה לא מבטלים גם את חוק תקציב 2024?     

נאור שירי: אם אתה מבטל אתה אפילו לא יכול לעשות "פלאט"

ולדימיר בליאק: הוא יכול לעשות "פלאט" על תקציב 2023

נאור שירי: אבל אז זה אחד חלקי 12

גלעד קריב: אין ביטולי חוק באופן רטרואקטיבי

אסתי פלדמן: המצב השני היה שהחוק בתוקף עד היום, אבל אז היינו צריכים להביא חוק תקציב רק - -     

שגית אפיק: אתם צריכים למצוא איזו שהיא הוראה שאומרת - -     

גלעד קריב: הוראת מעבר

שגית אפיק: מונחת בפנינו הצעת חוק לשנה, אני מקבלת את זה, אבל צריך למצוא את הדרך שתהיה הוראת מעבר שאומרת שהצעת החוק מחליפה את החוק הקודם

שגית אפיק:  לבטל חוק שהכנסת אישרה ולעשות במקומו חוק באופן רטרואקטיבי - לא הגיוני

גלעד קריב: הכנסת לא יכולה לאפשר ביטול רטרואקטיבי

נאור שירי: למה? אם הכנסת אישרה מינוי רטרואקטיבי של ראש ממשלה בפועל בניגוד לחוק, על זה אתה מתלונן?     

אסתי פלדמן: אנחנו לא מדברים על חוק רטרואקטיבי

אסתי פלדמן:  הוא משקף הוצאות שהוצאו בינואר, הוא לא - -     

שגית אפיק: זה לא מה שכתבת, אסתי

שגית אפיק:  ברגע שאת משתמשת בהוראות של תחילה ותחולה את מחילה אותו מ-1 בינואר

שגית אפיק:  אנחנו צריכים לחפש הוראה שאומרת שהחוק הזה מחליף את חוק התקציב של שנת 2023, שזה מה שעשיתם

גלעד קריב: אסתי, אנחנו מפחדים שבעוד חמש שנים יאמרו שפעם ביטלו רטרואקטיבית חוק

אסתי פלדמן:   לעניין הרטרואקטיביות, כך אנחנו מחוקקים חוקי תקציב

אסתי פלדמן:  גם החוק שאישרתם במאי היה מ-1 בינואר 2023

אסתי פלדמן:  זו חקיקה שמשקפת הוצאות שכבר הוצאו מתחילת השנה, היא לא משנה מצב קיים

אליהו (אלי) רביבו: יש הבדל עצום בין כך שאת מחוקקת ומחילה את הצעת החוק רטרואקטיבית, לבין מצב שבו את גורסת רטרואקטיבית

אסתי פלדמן: אני לא גורסת

אליהו (אלי) רביבו: זו המשמעות

אסתי פלדמן: כמו ששגית אמרה, אם הניסוח של החלפת חוק אחד בחוק אחר נראית לכם יותר מתאימה, זה גם בסדר, אבל זה עדיין לא משנה את העובדה שאין פה עניין רטרואקטיבי

מטי צרפתי הרכבי: מאחר ואנחנו יודעים שהולך להיות מוגש תקציב 2024, למה במעמד הזה לא מבטלים את חוק תקציב 2024 שנכלל בתוך תקציב דו שנתי?      

שגית אפיק: אני לא יודעת מה התשובה של משרד האוצר ומשרד המשפטים על השאלה הזאת, אבל אני אשיב מה אני מבינה לנכון

שגית אפיק:  לא ברור מאליו שיוגש תקציב 2024, וגם לא ברור מאליו באיזה מועד הוא יוגש

שגית אפיק:  ייתכן שהוא יוגש לאחר תחילת שנת הכספים

שגית אפיק:  האינטרס של הכנסת שחוקקה את חוק התקציב לשנת 2024 הוא לא לבטל חקיקה של עצמה כל עוד היא לא יודעת מה עומד להיות

שגית אפיק:  חוק-יסוד: משק המדינה קובע הוראות שונות ביחס לתקציב של השנה השנייה, לכן אנחנו לא יכולים לבטל ולהשאיר חור שאנחנו לא יודעים במה הוא יתמלא

אסתי פלדמן: יש לזה משמעות מבחינת חוק-יסוד: הכנסת

שגית אפיק: ולכן האינטרס של הכנסת שזה לא יקרה

נאור שירי: לאיזה צד יש אינטרס?     

שגית אפיק: לכל הכנסת

שגית אפיק:  לכנסת יש אינטרס שחוק שהיא כבר העבירה וחוקקה לא יהפוך להיות על תנאי בכך שהאוצר יחליט אם הוא נכנס לתוקף או לא נכנס לתוקף, כאשר זה לא קשור עכשיו לשאלת ההתפזרות שאולי באמת לחלקים בכנסת יש אינטרס בה

שגית אפיק:  אני כן חושבת שנכון יהיה שתקבלו תשובות ביחס למועדי הגשת תקציב 2024 - לזה לא קיבלנו תשובה מסודרת

מטי צרפתי הרכבי: יכול להיות שמתוך האחריות שלנו כרשות מפקחת אנחנו צריכים לבטל את תקציב 2024 בכדי לאלץ את משרד האוצר לעמוד בלוחות הזמנים, אחרת אנחנו יכולים לשמוע רמיזות אחרות

שגית אפיק:   זה נכון שמערכת היחסים של הכנסת והממשלה מתנהלת בדרך של כיפופי ידיים ואיומים מהסוג הזה, אבל בסוף את רוצה שב-1 בינואר לאזרחים יהיו שירותים אזרחיים, את רוצה שהוצאות הביטחון יוכלו לצאת

שגית אפיק:  ברגע שאת מבטלת את התקציב, לא יהיה תקציב ב-1 בינואר 2024

שגית אפיק:  יש לכך משמעויות כבדות משקל עבור הציבור

מטי צרפתי הרכבי: המדינה ידעה מצוין בשנים עברו לאשר תקציב לא ב-1 בינואר

שגית אפיק: לא, מה פתאום

שגית אפיק:  לפי חוק היסוד חייבים לאשר את התקציב במועד

שגית אפיק:  היו מקרים ייחודיים כאלה ואחרים, אבל פה אנחנו נישאר בריק

נעמה לזימי: זה ממשיך את התקציב עם תוספות

שגית אפיק: לא, זה לא האירוע

שגית אפיק:  האירוע שיש כאן זה שאושרו שני תקציבים, אחד ל-2023, אחד ל-2024

שגית אפיק:  התקציב ל-2024 אושר באופן מוקדם וכבר לא רלוונטי במספרים שלו

שגית אפיק:  את עדיין מעדיפה ששנת התקציב תיפתח עם שירותים לאזרח ועם הוצאות ביטחון מאשר שהיא תיפתח בלי זה

שגית אפיק:  תקציב המשכי זה תקציב שמחשק את האזרח

מטי צרפתי הרכבי: אבל הוא ייפתח ב-1

מטי צרפתי הרכבי: 1 בתת תקצוב בחלק מעולמות התוכן

שגית אפיק: עדיין יש מנגנון של העברות תקציביות ומנגנונים שממשיכים לעבוד

שגית אפיק:  דווקא במצב החירום שאנחנו נמצאים בו אני לא חושבת שצריך להשאיר את המשרדים חסרי יכולת יישום אל מול האזרחים

שגית אפיק:  אם נחזור לדיון הקודם, אז ה"פלאט" הוא לא באמת סנקציה

ולדימיר בליאק:  מבחינת הממשלה זו לא סנקציה

ולדימיר בליאק:  זו סנקציה על האזרח, לא על הממשלה

שגית אפיק: חברת הכנסת פרקש פתחה את הדיון בחוק היסוד בזה שהיא רוצה שנחזיר את הסנקציה

ולדימיר בליאק: הסנקציה על הממשלה זה שהכנסת מתפזרת

שגית אפיק: נכון

ולדימיר בליאק: 	ופה אין את זה

איתי טמקין: המטרה היא למנוע מצב שנכנסים לתהליך של התבדרות פיסקאלית

שגית אפיק: אתה מדבר עכשיו על התקציב הדו שנתי

איתי טמקין: לא

איתי טמקין:  אנחנו נכנסים כרגע למצב שב-1

איתי טמקין: 1 התקציב הנוכחי לא רלוונטי, כי הוא לא הולם את ההכנסות ולא הולם את ההוצאות

איתי טמקין:  גם בהתנהלות הזאת יש בעיה ונצטרך למצוא את האיזונים

ולדימיר בליאק: ולכן בדיון בקודם ביקשנו לקצר את לוחות הזמנים

איתי טמקין: התקציב, אם זה היה תלוי אך ורק בגורמי המקצוע באגף תקציבים, היה מונח פה לפני כמה שבועות

ולדימיר בליאק: עם מספרים אחרים

שגית אפיק: דוח ההפרשים הוא בידכם בלבד

שגית אפיק:  אחת ההנחות כשכתבנו את חוק היסוד על תקציב דו שנתי הייתה שדוח ההפרשים נעשה ללא מגע יד אדם פוליטי, הוא נעשה על ידי אגף תקציבים כגורם מקצועי

שגית אפיק:  אמרה לנו תמר שכנראה זה יקרה ב-20 בדצמבר

שגית אפיק:  האם זה התאריך הסופי, או שעד שנסיים את החקיקה הזאת התאריך יהיה 25 בדצמבר?     

גלעד קריב: אם אתם באים ואומרים שאתם מתקשים להתחייב על תקציב 2024, לא היה נכון לייצר איזה שהוא מהלך שמכניס במסגרת התיקון של 2023 גם אמירה לגבי תיקון לחוק התקציב של 2024 ביחס לינואר או פברואר? הרי מה אתם אומרים? אתם אומרים שיכול להיות שתאשרו את התקציב של 2024 המעודכן בסוף פברואר או במרץ

גלעד קריב:  מה קורה מבחינה סטטוטורית בינואר או בפברואר? האם תאפשרו הוצאה שהיא יותר גדולה ממה שאושר? איך זה יעבוד?   

איתי טמקין: 	יש הבדל דרמטי בין דוח הפרשים לבין תקציב מדינה

איתי טמקין:  הגשה של דוח הפרשים, שהוא דוח שמבוסס נטו על עבודה מקצועית, אין בו שיקולי מדיניות, הוא רק משקף תחזית לעומת תחזית ותלוי אך ורק בדרג המקצועי

ולדימיר בליאק: לעומת ביצוע

איתי טמקין: מה שרואים בדוח ההפרשים זה מה צפי ההכנסות ללא שינוי במדיניות

איתי טמקין:  אנחנו כמובן מציגים אותו קודם לשר האוצר ומציגים לממשלה, אבל אין שום החלטה פוליטית או החלטת מדיניות שצריך לקחת לגבי המסמך הזה שמוגש פה

איתי טמקין:  מכיוון שכך, אנחנו יכולים להתחייב באופן מלא שהמסמך הזה יוגש עד ה-20 לדצמבר

איתי טמקין:  כשהתחייבנו שהמסמך יוגש ב-1 בנובמבר ולא עמדנו בהתחייבות הזאת, פנינו לתיקון חוק כי אמרנו שהתחזיות הופכות להיות לא רלוונטיות

איתי טמקין:  התקציב שמונח כאן הוא תקציב פוליטי, יש בו הכרעות פוליטיות

שגית אפיק: ברור, הוא עובר בממשלה

איתי טמקין:  הוא מכיל בתוכו אלפי החלטות של שר האוצר, ראש הממשלה ושאר השרים

איתי טמקין:  תקציב המדינה, בניגוד לדוח הפרשים, תלוי בהכרעות

ינון אזולאי: למה לא הבאת עד עכשיו דוח הפרשים, אם זה תלוי רק בך?     

איתי טמקין: דוח ההפרשים היה צריך להגיע אליכם עד ה-1 בנובמבר

ינון אזולאי: ואז היה את האירוע

איתי טמקין: נכון, ולכן אנחנו עכשיו עורכים דוח חדש שיהיה פה עד ה-20 לחודש ויכלול תרחישים לגבי המלחמה

ולדימיר בליאק: ותכנית מאזנת?     

איתי טמקין: תכנית מאזנת היא כבר יותר מורכבת, כי תכנית מאזנת דורשת החלטות פוליטיות לגבי איזה צעדים מאזנים עושים ואיזה לא

איתי טמקין:  לדבר כזה מי שיכול להתחייב זה שר אוצר, לא אנחנו

איתי טמקין:  אנחנו מחויבים להביא את החומר המקצועי לשר האוצר

איתי טמקין:    	נקודה לגבי מה ששאל חבר הכנסת קריב, לגבי היקף ההוצאה

איתי טמקין:  יש היקף הוצאה שהכנסת אישרה כרגע לשנת 2024

איתי טמקין:  כמובן שלא נוכל לחרוג מהיקף ההוצאה שהכנסת אישרה לשנת 2024

איתי טמקין:  אם ההוצאות יהיו יותר גבוהות, נצטרך לתעדף לפי מה שקודם בסדר העדיפויות

גלעד קריב: אני מבין שברמה הפרקטית מה שיקרה זה שתבואו לוועדה בראשית 2024 ותבקשו הסטות תקציב לטובת הסעיפים שדרושים ללחימה

איתי טמקין: אמת

גלעד קריב: האם אתם מרגישים שיש מספיק רזרבות כדי שלא ניתקע עם ענייני מפונים, עם תקציב מינהלת תקומה?     

ולדימיר בליאק: האם נוכל להתנהל בחודשיים האלה בלי שייגרם נזק לציבור? זה הרציונל שעומד מאחורי הבקשה שלנו לקצר את לוחות הזמנים

איתי טמקין: ברור שבתחילת השנה הוצאות הלחימה יוכלו להיות מקוימות גם אם התקציב יאושר באיחור מסוים

איתי טמקין:  אנחנו חשבנו שחודש וחצי זה סד זמנים מספיק לדבר הזה

ולדימיר בליאק: זה מה שביקשנו

איתי טמקין: מה שכן ייפגע בראשית השנה זה הוצאות אחרות שקיימות בתקציב המדינה שלא קשורות ללחימה, כי נצטרך לעשות הסטות מהוצאות אחרות כדי לממן הוצאות לחימה

איתי טמקין:  זה ייצור מצב שבתחילת השנה, כמו שהיה עכשיו עד שאושר תקציב, נעצור פעולות אחרות של הממשלה שלא קשורות ללחימה

איתי טמקין:  אישור התקציב שאתם מאשרים עכשיו יאפשר שחרור כסף של 2023 שלא קשור ללחימה

גלעד קריב: האם לא היה ראוי, מתוך ידיעה שגם ב-2024 תצטרכו לבצע איזו שהיא הגדלה של מסגרת התקציב, להגדיל במסגרת החקיקה הזאת את מסגרת התקציב של 2024 בסכום ראשוני כדי לאפשר את ההוצאות העודפות, הרי בכל זאת יש לכם אומדן לגבי הביצוע שהיה באוקטובר, נובמבר, דצמבר?      

שגית אפיק: אפשר אפילו לעשות את זה בחוק הפחתת הגירעון

גלעד קריב: נכון, להוסיף עוד סעיף על 2024

איתי טמקין: אנחנו סבורים שזה לא הדבר הנכון לעשות

איתי טמקין:  אנחנו רוצים לבוא בפניכם עם תקציב מלא, אחרת מה שיקרה זה שאנחנו נבוא לפה בפברואר ואתם שוב פעם תעמדו בפני עובדה מוגמרת

גלעד קריב: אנחנו נאשר את ההגדלה הזאת עכשיו

איתי טמקין: המצב ב-2024, ואמרנו את זה פה, יהיה מבחינה פיסקאלית קשה מאוד, אתם תידרשו להרבה צעדים

שגית אפיק: האם אתם הולכים להביא עם התקציב תכנית מאזנת שתתבטא בהעלאות כאלו ואחרות? האם הכוונה שזה גם יחוקק בתוך לוחות הזמנים האלה?     

איתי טמקין: יש לנו הבנה שבלוחות זמנים כאלה להביא לפה חוק התייעלות כלכלית וחוק הסדרים זה לא דבר ריאלי והגיוני מבחינת הכנסת ומבחינתנו

איתי טמקין:  צעדי מיסוי פשוטים, לא צעדי מיסוי מורכבים, אנחנו בהחלט נהיה חייבים להביא לצד התקציב הזה

שגית אפיק: מה זה "צעדי מיסוי פשוטים"? אחד הדברים שעשיתם בתיקון הוראת השעה שלכם היה  שהשמטתם את היכולת של ועדת הכספים להציע שינויים לתכנית המאזנת שתביאו

שגית אפיק:  אם אנחנו חוזרים ל-45 ימים, זה אומר שאנחנו שוב יוצאים מהתמונה

איתי טמקין: אנחנו כבר לא מדברים על תכנית מאזנת

שגית אפיק: לא תכנית מאזנת, צעדי מיסוי פשוטים קראת לזה

איתי טמקין: יוגש פה תקציב חדש, ויינתן לכנסת חודש ימים כדי לדון

שגית אפיק: בתוך ה-45 ימים?     

איתי טמקין: המשמעות היא לסיים ב-15 לפברואר תקציב

איתי טמקין:  זה אומר שצריך להיות מונח פה תקציב ב-15 לינואר

שגית אפיק: לא הסכמתם להגיד לנו שב-30 בינואר זה אפשרי, אז איך הגענו עכשיו ל-15 בינואר? כשהצענו לכתוב בחוק 30 בינואר, לא הסכמתם

איתי טמקין: מבחינתנו אפשר שזה יהיה ב-15 בינואר

נאור שירי: היא לא הסכימה מקודם לכתוב את ה-30 בינואר

איתי טמקין: אתם קובעים את זה

איתי טמקין:  אתם יכולים לכתוב 15 בינואר, ונעמוד בזה

שגית אפיק: שמנו 1 בנובמבר ולא עמדתם בזה

איתי טמקין: מה לעשות שפרצה מלחמה

איתי טמקין:  אם לא הייתה פורצת מלחמה ב-7 לאוקטובר, היינו עומדים בתאריך של 1 בנובמבר

מטי צרפתי הרכבי: וב-15 לדצמבר הייתם מביאים תכנית מאזנת

איתי טמקין: היינו עומדים בכל לוח הזמנים שנקבע בחוק

איתי טמקין:  זה לא הדבר היחיד שהתעכב במדינה בתקופה האחרונה

מטי צרפתי הרכבי: אתם הייתם צריכים ב-1 לנובמבר - -     

איתי טמקין: הבאנו שינוי חקיקה

מטי צרפתי הרכבי: לא ב-1 לנובמבר

מטי צרפתי הרכבי:  הבאתם בדיעבד, הבאתם אחרי שעברתם על שני חוקי יסוד

מטי צרפתי הרכבי:  אם אתם מכבדים את הבית הזה, תביאו את התיקון לחוק בזמן, לא בדיעבד כשכבר פגעתם בחוק יסוד

איתי טמקין: את זה אני מקבל

מטי צרפתי הרכבי: על זה אנחנו מלינים

איתי טמקין: בפרק הזמן מה-7 לאוקטובר עד 1 לנובמבר היה צריך לעבור החוק

מטי צרפתי הרכבי: זאת התלונה היחידה שלנו

איתי טמקין: אנחנו יכולים להביא לכאן תקציב ב-15 בינואר, אבל כמו שעכשיו לתקציב המדינה היה עיכוב מסוים בגלל שחיכו להכרעות פוליטיות בממשלה, יכול גם לקרות - -     

נאור שירי: אבל אמרנו שבמלחמה אין פוליטיקה

איתי טמקין: אם תשימו מועד בחקיקה שיחייב את הממשלה להניח, זה יזרז את קבלת ההחלטות בתוך הממשלה

איתי טמקין:  הדברים קשורים זה בזה

תמר לוי בונה: אני רוצה לתקן טעות שיש בנוסח

תמר לוי בונה:  כתוב 93,785 שיאי כוח אדם, אבל המספר הנכון הוא 93,614

תמר לוי בונה: 5

תמר לוי בונה:  מה שקרה זה שהשתרבבה פנימה איזו שהיא החלפה בין שיאי כוח אדם לבין עבודה בלתי צמיתה

תמר לוי בונה:  במשרדי המטה, במקום 24,938

תמר לוי בונה: 5 - -     

שולמית אלוני: נשאלתם שתי שאלות לגבי שיא כוח אדם

שולמית אלוני:  אחת הייתה לגבי השינוי מהתקציב הקודם

נעמה לזימי: ה-170 משרות

שולמית אלוני: כן, שאת זה אמרתם שתבדקו

שולמית אלוני:  את אומרת שיש טעות בסכימה של הסעיפים, לכן את משווה את זה למה שכתוב בחלק המילולי

מטי צרפתי הרכבי: את יכולה לדבר על סעיפי ההחלפה?     

תמר לוי בונה: עכשיו אני מגיעה לסעיפים של ההחלפה

תמר לוי בונה:  בסעיף 04, במקום "2,112" יבוא "1,976

תמר לוי בונה: 5"

תמר לוי בונה:  בסעיף 09, במקום "1,094" יבוא "1,058

תמר לוי בונה: 5"

תמר לוי בונה:       נשיא המדינה ולשכתו

תמר לוי בונה:  74,264,000 - הוצאה, 1,829 - הוצאה מותנית בהכנסה, 79

תמר לוי בונה: 5 – שיא כוח אדם

נעמה לזימי: ממה נובע הגידול?     

עדי פרנקפורטר: אין גידול בעקבות המלחמה בבית הנשיא

עדי פרנקפורטר:  השינויים שיש הם העברות פנימיות

יצחק פינדרוס: כמה היה בתקציב המקורי שעבר פה? 63, נכון?     

עדי פרנקפורטר: בתקציב המקורי היה 63

עדי פרנקפורטר: 8

יצחק פינדרוס: אז יש גידול מהתקציב המקורי

עדי פרנקפורטר: נכון, אבל אלו פניות שעברו בוועדה

יצחק פינדרוס: 	זאת אומרת, התוספות לא קשורות למלחמה

יצחק פינדרוס:  מדובר על תוספות לכוח אדם, שתי משרות, וכל מה שהיה פה

נאור שירי: איזה שתי משרות?     

עדי פרנקפורטר: משרה למזכירה

יצחק פינדרוס: גם היה צריך תקציב לבורקס בשביל הדיונים של הפשרה בבית הנשיא

נעמה לזימי: אני מאחלת שעוד שרים בכנסת הזאת יעבדו כמו נשיא המדינה שלנו

גלעד קריב: שהאפקטיביות של שר החוץ תהיה דומה לאפקטיביות של נשיא המדינה

יצחק פינדרוס: לא שאני מזלזל בנשיא המדינה, אבל לא הייתי מזלזל בעבודה של שר החוץ שעושה עבודה מדהימה

גלעד קריב: אין פה גידול בסך כל תקציבי הנשיא, זו פשוט העברה מהרזרבה להוצאות

יצחק פינדרוס: הייתה תוספת מסוימת, של המיליון וקצת

עדי פרנקפורטר: בסעיף 02, הכנסת, 973,227,000 - הוצאה, 180 - הוצאה מותנית בהכנסה, 1,000,000 - הרשאה להתחייב,  923 - שיאי כוח אדם, 86 - משרות עב"צ

נעמה לזימי: 	ממה הגידול של ה-20 מיליון?     

שולמית אלוני: פה ייכנס דף החלפה שמשקף את הקיצוץ שנעשה ב-80 מיליון שקל

איתי טמקין: הגענו להסכמה עם הכנסת לפני מספר שבועות על כך שיעבור תקציב לשימוש יתר משרדי הממשלה בסכום של 80 מיליון

שולמית אלוני: לצורכי המלחמה

איתי טמקין: 35 מיליון שקלים מתוכו מגיע בתור הפחתה בתקציב המקורי של הכנסת לשנת 2023

מטי צרפתי הרכבי: באיזה סעיף?     

איתי טמקין: זה לבחירת הכנסת

איתי טמקין:  45 מיליון מתוך ה-80 יגיע בהמשך לוועדה בפניית העודפים של הכנסת

גלעד קריב: הכספים האלה כבר מוסטים לסעיף אחרים בתקציב המעודכן?      

איתי טמקין: נכון

גלעד קריב: מי החליט?     

יצחק פינדרוס: זה בתוך הסל, זה לא למשהו ספציפי

נעמה לזימי:  מה הגידול של ה-20 מיליון?     

עדי פרנקפורטר: אין גידול בתקציב הכנסת

שולמית אלוני: בדף ההחלפה אפשר לראות שיש קיצוץ של 20 מיליון מסעיף 03 – פעולות הכנסת, ועוד 15 מיליון מסעיף 05 – תוספות המבנה

שולמית אלוני:  כרגע מה שרואים פה זה את אותו התקציב שאושר בחודש מאי

נעמה לזימי: בחודש מאי התקציב היה 953 מיליון, עכשיו הוא 973 מיליון

שולמית אלוני: התקציב שאושר במאי עמד על אותם סכומים, על 973,227,000

שולמית אלוני:  בדף ההחלפה תראו את המסגרת, שהיא 938,227,000

נאור שירי: החמ"ל שנפתח פה  - -     

גלעד קריב: חמ"ל בן גביר

נאור שירי: הכנסת הקצתה לו 50,60 משרות

נאור שירי:  איפה אנחנו רואים את השכר שלהם, והאם זה מגולם בתוך ה-20 או ה-80 מיליון?     

יצחק פינדרוס: בחמ"ל הזה היו שותפים חברי כנסת של יש עתיד שהיו יחד איתי

מטי צרפתי הרכבי: לא, מדובר על החמ"ל של רישיונות נשק

נאור שירי: אתה פקיד רישוי?     

יצחק פינדרוס: בחמ"ל הזה הייתי שותף יחד עם חברי כנסת מיש עתיד

חמד עמאר: הוא מדבר על החמ"ל של בן גביר, לא על החמ"ל של הכנסת

חמד עמאר:  כולנו היינו שותפים בחמ"ל של הכנסת

נאור שירי: הוקצו עובדי כנסת לרשות המבצעת, למשרד לביטחון לאומי

נאור שירי:  האם זה במסגרת התקציב?       

נעמה לזימי: כנראה זה עובדים ארעיים

גלעד קריב: איזה עובדים ארעיים? הסיטו עובדים מכל המחלקות

נאור שירי: לחמ"ל של המשרד לביטחון לאומי הוקצו עובדי כנסת

גלעד קריב: מחר בבוקר ניקח אתכם לסיור

יצחק פינדרוס: מישהו ממשרד האוצר יודע על מה הוא מדבר?     

גלעד קריב: האם לכנסת מותר לנצל את תקציביה על מנת לבצע משימה של משרד ממשלתי, והאם זה לא סותר את הוראות חוק התקציב?     

ולדימיר בליאק: 	ואת עקרונות הפרדת הרשויות

גלעד קריב: כסף מפעולות הכנסת משמש לפעולות של בן גביר - זה סותר את חוק התקציב, זו פעולה בניגוד לחוק

עדי פרנקפורטר: מדובר על עובדי כנסת שהתנדבו יום או יותר לטובת החמ"ל הזה

גלעד קריב: נציבות שירות המדינה מאפשרת את ההתנדבויות האלו? זו פעולה בניגוד לחוק

גל אסף: 04 – משרד ראש הממשלה

נעמה לזימי: הקופסא השחורה של כל המשרדים

תמר לוי בונה: 	3,804,168,000 – הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה – 15,570,000, הרשאה להתחייב – 1,467,069,000, שיא כוח אדם – 1,976

תמר לוי בונה: 5, משרות עב"צ – 764

תמר לוי בונה: 5

תמר לוי בונה:  הכל זה שימושים מהחלטה 1096 בסעיף 04 של כספים קואליציוניים

גלעד קריב: אני מבין שיש גידול בתקציב המקורי בלי העודפים, של קרוב ל-70 מיליון שקל

מטי צרפתי הרכבי: 66 מיליון שקל

גלעד קריב: אפשר לקבל פירוט מקיף על מה הולכים 66 מיליון שקל במטה?     

מטי צרפתי הרכבי: סעיף 101

גל אסף: יש פה הוצאות קבועות שהמשרד מוציא, אבל - -     

מטי צרפתי הרכבי: זו לא תשובה טובה

גל אסף: בתוך מטה משרד ראש הממשלה יושב מערך ההסברה

גל אסף:  יש פה הוצאות גם בגין מערך ההסברה שתוגבר משמעותית מאז תחילת הלחימה

גלעד קריב: אנחנו צריכים פרטים

גל אסף: הוא תוגבר בסדר גודל של 40 מיליון שקל, כשלצד זה יש השתתפויות של ראש הממשלה בהחלטות ממשלה, כמו רענונים בשדרות והחלטות ממשלה שעברו בזמן האחרון בגין הלחימה

נאור שירי: משרד ההסברה לא נסגר? שרת ההסברה התפטרה ואמרה שהיא פינתה את 90 המיליון השקלים שתוקצבו לה

ולדימיר בליאק: 23 מיליון

יצחק פינדרוס: הפינוי מופיע בספר הכחול

גל אסף: לצד משרד ההסברה יש את מערך ההסברה הלאומי

מטי צרפתי הרכבי: משרד ההסברה לא פחת

מטי צרפתי הרכבי:  משרד ההסברה בסעיף 206 היה 14

מטי צרפתי הרכבי: 01, עכשיו הוא 15

מטי צרפתי הרכבי: 202

מטי צרפתי הרכבי:  זה לא על חשבון, זה ערך מוסף

נאור שירי: איפה הכסף של גלית דיסטל אטבריאן?     

גל אסף: מערך ההסברה הלאומי נמצא במשרד ראש הממשלה ותוגבר משמעותית בגלל הוצאות הלחימה

גלעד קריב: על מה יצא 40 מיליון שקל במערך ההסברה?     

גל אסף: רוב הכסף במערך ההסברה יצא על הפקת סרטונים ועל קידומים בלשכת הפרסום הממשלתית

גלעד קריב: הדבר השני שאמרת זה העברות כספים - מה זה?     

חמד עמאר: זה לא קשור למטה

גלעד קריב: אז איך זה מופיע במטה?     

חמד עמאר: מטה זה כוח אדם

יצחק פינדרוס: הוא אומר שזה לא כוח אדם

גל אסף: משרד רה"מ משתתף בהרבה החלטות ממשלה, כאשר חלק מההשתתפות שלו זה דרך תקנות הפעולות שלו

גל אסף:  אתם תראו לאורך השנים שמשרד ראש הממשלה מקצה מתקציבו פעולות שונות

גלעד קריב: תקציב המטה של משרד ראה"מ כולל מעין תקציב פעולות שמתוכו הוא משתתף בהחלטות ממשלה

גלעד קריב:  איזה החלטות ממשלה?     

גל אסף: החלטת ממשלה של הרענון בשדרות

נאור שירי: כמה כסף הלך לרענון בשדרות?     

חמד עמאר: אם יש סעיף שמדבר על החלטות ממשלה, למה זה צריך להיות בתוך המטה? איך זה שבשני סעיפים יש פרויקטים?     

גל אסף: איזה סעיף מדבר על השתתפות בהחלטות ממשלה?     

נאור שירי: 51-10

חמד עמאר: 51-10 – פרויקטים והחלטות ממשלה רוחביות

גל אסף: שם נמצא למשל הכותל

נאור שירי: הכותל זה פרויקט של משרד ראה"מ? עשו את זה הרבה לפניו

גלעד קריב: שלא נספר מה נתניהו עשה עם הכותל

גלעד קריב:  האם הוצאות מעונות ראש הממשלה נכללות בסעיף הזה של המטה?     

גל אסף: כן

גלעד קריב: אני מבקש לדעת בדיוק מה הגידול שהיה בהוצאות מעונות ראש הממשלה מתוך הגידול של אותם 69 מיליון ₪

גלעד קריב:  אני רוצה לדעת כמה תוכנן במקור, כמה יצא, ולדעת גם את הוצאות האחזקה, לא רק את הוצאות השכירות

גל אסף: אנחנו נברר ונחזיר תשובה

גלעד קריב: כשאתם יודעים שהיה גידול בהוצאות מעונות ראש הממשלה, תביאו את הנתונים

מטי צרפתי הרכבי: אתה יכול לומר לגבי ה-26 מיליון שקלים?     

גל אסף: החלטת ממשלה של שדרות ומינהלת החטופים

חמד עמאר: אתה יכול לתת פירוט כמה כל אחד קיבל?     

גל אסף: החלטת הממשלה של שדרות קיבלה 10 מיליון שקל, מינהלת החטופים קיבלה 15 מיליון שקלים, ומערך ההסברה קיבל 40 מיליון

חמד עמאר: הגעת ל-65 מיליון

גל אסף:  היו גם הסטות פנימיות שמשרד ראש הממשלה עשה מתוך התקציב שלו

נעמה לזימי: אמרת שמערך ההסברה מפיק סרטונים

נעמה לזימי:  יש בסעיף 15 את מערך הדיגיטל הלאומי

נעמה לזימי:  עד כמה שאני מבינה, הדיגיטל זה סרטונים

יצחק פינדרוס: לא, אין קשר

נעמה לזימי: הבנו, על פי הודעתה של גלית דיסטל, שהיא הייתה אמורה להיות ממונה על הפונקציה של שוויון חברתי

נעמה לזימי:  מה קורה שם מבחינת הסברה? מה בדיוק האחוזים ההסברתיים בכל דבר? למה מערך ההסברה לא מופיע כסעיף?     

גלעד קריב: במשרד ההסברה, על פי מה שאתם מסמנים פה, יש בתקציב המקורי אפס, נכון?     

גל אסף: זו תכנית שעברה לסעיף אחר

גלעד קריב: משרד ההסברה, על פי הנתונים שלכם, שרף 15 מיליון ₪ עד שהשרה התפטרה והמשרד בוטל

גל אסף: לא בטוח שהוא שרף את כולם

נאור שירי: איפה הכסף של המשרד שנסגר? האם יש עוד כספים במשרד החוץ להסברה?     

מטי צרפתי הרכבי: כנראה שזה הוסט לשיקלי, כי לשיקלי אין תוספת

נאור שירי: אם יש 15 מיליון שקלים, זה אומר שהייתה צריכה להיות תוספת במשרד לשוויון חברתי

גל אסף: הסברה היא לא משהו שיש לו סעיף תקציבי מובחן

מירב כהן: לא נדונה האפשרות לאחד את כל היחידות האלו?     

גל אסף: אנחנו תמיד ממליצים לאחד משרדי ממשלה ולעגן פעילויות

מירב כהן: האם היחידות יושבות ביחד ומתאמות פעילויות כדי שזה יהיה אפקטיבי, כי המצב הוא לא טוב בהסברה?      

גלעד קריב: כמו שברקת וסמוטריץ תיאמו את תכניות הסיוע הכלכלי

נאור שירי: סיכמנו שיש מלא מיליונים, אבל אין הסברה

מירב כהן: אם לוקחים את החלקים של ההסברה במשרד החוץ, את מערך ההסברה בראה"מ ואת משרד ההסברה שנסגר ועבר לשיקלי, כמה כסף שמים על הסברה?     

גל אסף: אין לנו מיפוי

גל אסף:  אנחנו עובדים על לייצר אחד לבקשת חבר הכנסת אלקין

מטי צרפתי הרכבי: מערך הגיור עלה בשבעה מיליון שקלים

מטי צרפתי הרכבי:  אני לא מבינה את הזיקה למלחמה

גל אסף: לא כל הדברים פה הם בהכרח בזיקה ישירה למלחמה

יצחק פינדרוס: בתקציב שהעברנו במאי היה תקציב מסוים למערך הגיור

יצחק פינדרוס:  האם התוספת היא חדשה לגמרי? האם זו העברה מהרזרבה הקואליציונית?     

מטי צרפתי הרכבי: היו 67 מיליון במאי

מטי צרפתי הרכבי:  אחר כך הוסיפו עודפים וזה הגיע ל-114 מיליון

מטי צרפתי הרכבי:  היום זה עומד על 120 מיליון

גל אסף: התיקון פה לא נוגע לעודפים

גל אסף:  העודפים יעברו לוועדה אחר כך

גל אסף:  יש פה בעיקר תוספות בגין החלטת ממשלה למעטפת רוחנית לעולי אתיופיה, כאשר ההחלטה מתוקצבת בהתאם לכמות העולים

יצחק פינדרוס: בתקציב המקורי זה לא היה בכלל? אם לא הייתם מביאים תיקונים, איך הייתם מתקצבים אותה?      

גל אסף: היינו מגיעים עם פניית סוף שנה ומבקשים להוסיף את זה

נאור שירי: מה זה "מעטפת רוחנית לעולי אתיופיה"?     

מטי צרפתי הרכבי: ומה המספר של ההחלטה?     

גל אסף: אני לא מומחה בתחום, אבל לצד השהות שלהם במרכז קליטה יש מעטפת רוחנית, ממש משפחה שמלווה אותם בתהליך הגיור ובתהליכי ההתערות בחברה הישראלית

גלעד קריב: המשפחה המלווה מקבלת תמורה כספית?     

גל אסף: למיטב הבנתי, כן

גל אסף:  זה פרויקט שקורה עם הסוכנות היהודית

מטי צרפתי הרכבי: זה מקובל שהחלטת ממשלה ממומנת כשאין תקציב?     

יצחק פינדרוס: זה נמצא בתקציב העודפים של המשרד

מטי צרפתי הרכבי: לא, זו הגדלה

יצחק פינדרוס: מאיפה הייתם מממנים את זה?     

גל אסף: זו לא הגדלה של הגירעון, זו הסטה

יצחק פינדרוס: מאיפה היית מסיט?     

גל אסף: מהרזרבה

גלעד קריב: האם התוספת למערך הגיור ממומנת מהכספים הקואליציוניים המעודכנים? יש פה העברה די מאסיבית של עודפים מ-2022

גלעד קריב:  יש פה סכום של למעלה מ-40 מיליון שקל של העברת עודפים

תמר לוי בונה: הוועדה כבר אישרה אותם

גלעד קריב: אם ב-2022, שזו שנה שלא היה בה מלחמה, מערך הגיור מסיים עם עודפים של 40 מיליון ₪, למה פה צריך להגדיל?     

יצחק פינדרוס: כי לא העלו אתיופים

גלעד קריב: הפער בין תקציב הבסיס לבין העברת העודפים הוא דרמטי

גלעד קריב:  אם מערך הגיור לא מסיים את התקציב שלו, בשביל מה להגדיל אותו?      

נאור שירי: למה זה לא במשרד קליטה ועלייה?     

נעמה לזימי: גיור זה דתות

גל אסף: מדובר על עודפים מחויבים ולא עודפים שאינם מנוצלים

גל אסף:  זה לגמרי סדר העדיפויות שאנחנו בוחנים ב-2024

מטי צרפתי הרכבי:    זה כנראה לא יצא בשנת 2022, לכן זה הוסט כהוצאה

גל אסף: אלה עודפים מחויבים שהם בעיקר מול נתיב, מול הצבא ומול הסוכנות היהודית

גלעד קריב: האם אחרי ההחלטה הקואליציונית המעודכנת הסכום הזה עוד יגדל?      

איתי טמקין: את זה עוד אי אפשר לדעת

גלעד קריב: איך אני יכול לעסוק באישור תקציב מערך הגיור כשאתה אומר לי שאתה לא יודע אם אחרי חוות הדעת המשפטית יהיו פה עוד חמישה מיליון שקלים או פחות חמישה מיליון שקלים?     

יצחק פינדרוס: כשיגיעו דפי ההחלפה, נצטרך לדון על הסעיפים שהיו בהם שינויים

אלון שוסטר: אנחנו רואים כאן תקציב שהוא לא רק שינויים נוכח המלחמה, אלא גם עדכון תקציב עם ניצול ההזדמנות

מטי צרפתי הרכבי: אם ניקח לדוגמה את ארכיון המדינה, נראה שארכיון המדינה עלה ב-10 מיליון

נאור שירי: והתמיכה בארגון ההנצחה ירדה

נאור שירי:  יש יותר צורך להנציח

גלעד קריב: התקציב החדש מאפשר לעקוף את המנגנון של הסטת סעיפים באמצעות דיון פרטני בכל פנייה

איתי טמקין: הפוך הוא הדבר

גלעד קריב: למה?     

איתי טמקין: כי בפנייה תקציבית אנחנו סך הכל צריכים לשלוח פנייה וועדת הכספים צריכה להרים את היד

איתי טמקין:  שינויים בתקציב אחרי שתקציב מאושר זה כמו תקנות, זה דיון רק בוועדת הכספים ובלי מליאה

איתי טמקין:  כשמעדכנים את תקציב המדינה כולו, זה תהליך הרבה יותר מורכב, זה עובר קריאה ראשונה וקריאה שנייה ושלישית

איתי טמקין:  אי אפשר לטעון שאישור תקציב בפורמט הזה פחות שקוף או פחות רציני מאישור פניות

איתי טמקין:  מה הטענה המסורתית כלפי האוצר? שזה לא מגיע בתוך תקציב המדינה, שזה מגיע בהעברות תקציביות

איתי טמקין:  כשעכשיו זה מגיע בתוך תקציב המדינה אז מתלוננים

איתי טמקין:  איך ננצח במשחק הזה?     

נאור שירי: על 04 יש תשובות?     

גלעד קריב: מתי יהיה דיון על כל 04 כולל המשרדים הנוספים?     

איתי טמקין: נעבור ל-05 ואז נחזור ל-04

עדי פרנקפורטר: סעיף 05 – משרד האוצר

יצחק פינדרוס: שם אני מבין שיש קיצוץ רציני

עדי פרנקפורטר: סעיף ההוצאה – 3,209,886,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 7,368,985,000, שיא כוח אדם – 7,576, ומשרות עב"צ – 6

עדי פרנקפורטר: 5

עדי פרנקפורטר:  אפשר לראות שלעומת התקציב המקורי שאושר יש גידול בהוצאה מותנית בהכנסה של כשבעה מיליארד כנגד ביצוע בקרן של מס רכוש

עדי פרנקפורטר:  ב-2024 נראה עלייה יותר משמעותית בקרן מס רכוש, בביצוע שלה

נעמה לזימי: זה לא אמור להיות מגולם ברשות המסים בתוספת משמעותית?     

יצחק פינדרוס: רשות המסים זה משרד האוצר

גל אסף: זו הוצאה מותנית בהכנסה

גלעד קריב: שכר והסכמי עבודה זה דבר שאמור להיות די ידוע וברור, לא?     

עדי פרנקפורטר:    מדובר על אגף שכר

גלעד קריב: התקצוב פה פחת ב-25%

עדי פרנקפורטר: מדובר בין השאר בחוסר איוש של שיאי כוח אדם, בתת ביצוע בנושאי קניות

גל אסף: את תקציב השכר אנחנו בסוף מתקצבים כדי לאפשר את מלוא גיוס התקנים

גל אסף:  אם לא מגייסים את כל התקנים מנסיבות שונות ומשונות, יש עודף בתקנות השכר שמסיטים אותו לשימושים אחרים

גלעד קריב:  מה זה סעיף פעולות בחו"ל?     

עדי פרנקפורטר: סעיף פעולות בחו"ל כולל גיוס אג"ח של הבונד, משכורות, ביטוח, לשכה משפטית

מטי צרפתי הרכבי: על מה 36 מיליון?     

עדי פרנקפורטר: לדעתי זה התקשרויות לתקופה ארוכה

מטי צרפתי הרכבי: יש כאן עלייה של 36 מיליון בפעולות בחו"ל?     

עדי פרנקפורטר: בתקציב הזה נעשה איזה שהוא איזון פנימי בין התקנות השונות שבדרך כלל מגיעות לוועדת הכספים בפניית סוף שנה

גלעד קריב: כאן יש עלייה של עשרות מיליוני שקלים שאתם חייבים להסביר עם איזה שהוא אירוע

גלעד קריב:  מה האירוע הגדול שאירע השנה סביב פעולות של משרד האוצר בחו"ל שמצדיק תוספת?     

עדי פרנקפורטר: היו הפרשי שער משמעותיים במהלך השנה בגלל ההיחלשות של השקל לעומת הדולר

עדי פרנקפורטר:  אנחנו מדברים בתקנה שיש לה חשבויות דולריות

גלעד קריב: זאת אומרת, הוספת הכסף נדרשה בגלל ההידרדרות במעמדו של השקל

עדי פרנקפורטר: לדוגמה

עדי פרנקפורטר:  יש פה עדכון שכר בשל יוקר המחייה בכל צפון אמריקה שאושר באפריל בתחולה רטרואקטיבית מחודש ינואר 2023, יש פה תשלום ביטוח רפואי בשיטת חברת ניהול שהיא לא לינארית אלא משתנה בהתאם לצריכת השירותים הרפואיים

גלעד קריב: אין לי ספק שגם השירות הדיפלומטי היה שמח לכזאת עלייה

יצחק פינדרוס: אני מצטרף להערה שלך לגבי השירות הדיפלומטי

גלעד קריב: גם במינהל הדיור והרכש יש קפיצה של כמעט פי שתיים

גלעד קריב:  האם הקפיצה הזאת היא הוצאה פר מלחמה בגלל מה שמינהלת התקומה עושה עכשיו עם שכירת מגדלי מגורים וכו'? למה רשות החברות הממשלתיות נמצאת באוצר ולא במשרד המומצא של השר המומצא דודי אמסלם? איך מסבירים את הירידה הדרמטית? רשות החברות הממשלתית יושבת באוצר ורק דודי אמסלם, שהוא שר נוסף במשרד המשפטים, אחראי על היחידה במשרד האוצר?     

מטי צרפתי הרכבי: הורידו 10 מיליון

עדי פרנקפורטר: היה איזה שהוא צפי שתהיה עלייה בשנה האחרונה, אבל - -     

גלעד קריב: למה הצפי לא התממש? היה צפי לפעולות ברשות החברות הממשלתיות, בהיקף של 10 מיליון ₪

עדי פרנקפורטר: לא היה איוש מלא של התקנים, לכן היה שם תת ביצוע בשכר

גלעד קריב: רשות החברות הממשלתיות מתפקדת, על פי נתוני התקציב, ב-75% פעילות אל מול מה שהיה ראוי

גלעד קריב:  אני מבקש לקבל את מלוא הפרטים על מה קרה שרק 75% מתקציב רשות החברות הממשלתיות מומש

גל אסף: הגידול במינהל הדיור והרכש הוא גידול של 18 מיליון שקל ברכש

גל אסף:  אלה כל מיני פרויקטים שהם בעיקר בגלל החלטת ממשלה של מעבר הממשלה לענן

מטי צרפתי הרכבי: זה לא קשור למלחמה?     

גל אסף: לא, זה ייעול השירות הממשלתי לאזרח

גלעד קריב: האם הייתה פנייה מסודרת לתקציב הזה שאושרה?     

גל אסף: אם לא היינו מגיעים לסיטואציה הזאת, אם לא הייתה מלחמה, זה היה מגיע כפניית סוף שנה

יצחק פינדרוס: אנחנו עוברים למשרד הפנים

טל ישראלי: 	הוצאה – 1,286,949,000, הרשאה להתחייב – 84,826,000, ושיאי כוח אדם – 722

טל ישראלי:  השינויים העיקריים הם תקצוב של 175 מיליון שקלים למלונות מפונים שהיו בתחילת המלחמה דרך משרד הפנים, הפחתה של 170 מיליון שקלים מתוך תקציב הבחירות שנדחו לשנת התקציב הבאה, ו-40 מיליון שקלים לטובת מחסני חירום, מכולות לגופות וכל מיני פעולות שמשרד הפנים עשה במהלך המלחמה

מטי צרפתי הרכבי:  מה מתוך מה שאמרת זה מטה ופעולות המשרד שעלה בכ-50 מיליון שקלים?      

נאור שירי: זה לא 50 מיליון, זה יותר

טל ישראלי: נוסף למטה פעולות המשרד 196 מיליון שקלים שמתוכם 175 מיליון שקל הלך למפונים, למלונות המפונים

טל ישראלי:  21 מיליון, שזו היתרה בין ה-196 לבין ה-175, זה הפעולות שמשרד הפנים עשה, לרבות מחסני חירום, מכולות לגופות

מטי צרפתי הרכבי: זה בסעיף של מטה ובפעולות המשרד?     

טל ישראלי: נכון

מטי צרפתי הרכבי: מה לגבי הדלתא של ה-50?     

טל ישראלי: אין דלתא של 50, יש דלתא של 21

נאור שירי: כמה הורידו מהבחירות?     

טל ישראלי: 170

נאור שירי: אבל אתם יודעים שיש בחירות?     

טל ישראלי: הבחירות נדחו מ-2023 ל-2024

יצחק פינדרוס: אתה תראה את זה ב-2024

טל ישראלי: יש הוצאות שגדלו, לכן זה לא אחד לאחד הצעת התקציב המלאה של הבחירות, אלא דחייה של חלק ממנה

גלעד קריב: רק תסבירו את הסיפור של מימון מפלגות לרשויות

טל ישראלי: במימון מפלגות עשינו שינוי חקיקה די משמעותי בוועדת הפנים

טל ישראלי:  המקדמה עד היום הייתה ניתנת עבור 110% ערבות ולא היה צריך לעשות אשראי

טל ישראלי:  היום מה שעשינו זה ששינינו את החקיקה כך שצריך להעמיד 60% ערבות

יצחק פינדרוס:  בגלל שאנשים לקחו את הכסף לפני כן

טל ישראלי: נתנו הקלה תזרימית למועמדים על ידי כך ששינינו את אופי התקצוב מהוצאה רגילה לאשראי

טל ישראלי:  170 מיליון שקל נחסכו עכשיו ויצאו בשנה הבאה

מטי צרפתי הרכבי: מה התוספת בשירותי דת?     

טל ישראלי: יש תוספת של 15 מיליון שקל

מטי צרפתי הרכבי: זה לא הוגש כבקשה, זה עכשיו חדש, נכון?     

טל ישראלי: זה שינוי שעשינו בעיקר בבנייה של בתי עלמין וכל מיני מוסדות דת של העדות הלא יהודיות

טל ישראלי:  אנחנו מרגישים בשנה הזאת, שזאת שנת בחירות, שרשויות מקומיות מגישות הרבה יותר קבלות לביצוע של דברים, שהן מאיצות ביצוע

יצחק פינדרוס: מה שאת אומרת זה שזה היה בהרשאה להתחייב, שלא חשבתם שזה יהיה על בסיס מזומן

טל ישראלי: נכון, זו הרשאה להתחייב

נעמה לזימי:  למה זה לא בסעיף פיתוח מבני דת?     

טל ישראלי:  זה בסעיף פיתוח מבני דת

טל ישראלי:  תכנית 062202 בוטלה בשנה שעברה, כי עשינו סדר עם משרד הפנים בתקנות ואפשרנו להם יותר גמישות

גלעד קריב: מה היקף התמיכה ביהדות הקראית?     

מטי צרפתי הרכבי: זה לא רק הקראי

גלעד קריב: אני יודע כמה הם מקבלים - זו בושה וחרפה

מירב כהן: כמה קראים יש במדינת ישראל?     

גלעד קריב: 50,000

גלעד קריב:  הם מחזיקים מסורת ציונית מפוארת

גלעד קריב:  יש קרוב ל-20 קהילות קראיות

טל ישראלי: העדה הקראית מתוקצבת ב-2,166,000 שקלים

גלעד קריב: כל מה שנותנים לעדה הקראית זה שני מיליון שקלים, בעוד שכל מועצה דתית במדינת ישראל מקבלת יותר ממה שיש לכל העדה הקראית

גלעד קריב:  נטפל גם בזה

יצחק פינדרוס: אנחנו עוברים למשרד לביטחון לאומי

אביה ארון: 23,695,476,000  - הוצאה, 819,116,000  - הוצאה מותנית בהכנסה, 4,097,279 - הרשאה להתחייב, 43,106

אביה ארון: 5  - שיאי כוח אדם, ו-1,214

אביה ארון: 5  - משרות עב"צ

יצחק פינדרוס: כמה מתוך ה-23 מיליארד שקל זה קואליציוני?     

אביה ארון: בתוך התקציב הזה יש 275 מיליון שקלים קואליציוניים שכבר הועברו פה בוועדה

יצחק פינדרוס: אין עוד כרגע?     

אביה ארון: לא עכשיו

יצחק פינדרוס: כמה מתוך התקציב הקואליציוני נמצא פה?     

אביה ארון: 275 מיליון

נעמה לזימי: למה יש את הירידה בשכר? ממה נובעת העלייה בסעיף הקניות?      

אביה ארון: באיזה ארגון?     

נעמה לזימי: ב-50-01

מטי צרפתי הרכבי: יש גם כספים קואליציוניים שלא מומשו?     

אביה ארון: אני לא יודע להגיד איזה הזמנות יצאו אחרי שהדברים האלה הוקצו למקומות הרלוונטיים

מטי צרפתי הרכבי: אין עוד כאלה שאתה יודע שלא מומשו?      

אביה ארון: לא אמור להגיע עוד כסף קואליציוני השנה

מטי צרפתי הרכבי:  למה יש ירידה בשכר?     

אביה ארון: השכר הוא לפי הביצוע בפועל, לפי האיוש בפועל

מטי צרפתי הרכבי: דובר על המשמר הלאומי

אביה ארון: זה במטה המשרד

גלעד קריב: גם בסעיף של המשטרה, ב-80-01, יש ירידה של 150 מיליון שקל בשכר

גלעד קריב:  שמענו שאנחנו בתקופה של העלאות שכר במשטרה וגיוס סד"כ

נעמה לזימי: גם ברשות להגנת עדים ירד השכר?     

אביה ארון: במהלך השנה היו פניות שאושרו בוועדה

נעמה לזימי: אני רואה שגם בשירות בתי הסוהר

אביה ארון: כל הדברים האלה הם בהתאמה לביצוע ולאיוש

מטי צרפתי הרכבי: יש כאן מאות מיליונים של תת איוש בשכר

מטי צרפתי הרכבי:  לאן זה הוסט?     

נעמה לזימי: אנחנו יודעים על נשירה של עובדי משטרה והמשרד לביטחון לאומי

נעמה לזימי:  אנחנו יודעים שהיה תת איוש עוד לפני כן במשטרת ישראל, בשירותי בתי הסוהר

אביה ארון: יש תהליכים מאוד נרחבים של גיוס

נעמה לזימי: או שהם לא מצליחים, או שהם מתפטרים

אביה ארון: יש מהלכים גדולים של גיוס

אביה ארון:  השנה נכנסו יותר מאשר יצאו

נעמה לזימי: אבל יש ירידה

אביה ארון: יש ירידה ביחס לביצוע שהיה צפוי כשהועבר התקציב

ינון אזולאי: מה הפער בין אלה שהתפטרו לבין אלה שהתקבלו לעבודה?     

אביה ארון: אצלי אין את הנתונים הכי עדכניים, אפשר לשאול את המשטרה

אביה ארון:  מדובר על גידול של בין 600 ל-700

ינון אזולאי: ירידה לא הייתה?     

אביה ארון: לא הייתה ירידה בכמות המשרתים במשטרה השנה

גלעד קריב: ירידה אנחנו יודעים שלא הייתה, אבל היו תכניות להעלאות שכר משמעותיות לשוטרים ולגיוסי כוח אדם נרחבים

גלעד קריב:  הירידה מהתקציב המתוכנן אומרת ששתי המטרות לא הושלמו, או רק אחת מהן

אביה ארון: יכול להיות שרצו להגיע למשהו מסוים

אביה ארון:  מדובר על פחות מ-2% בצפי

גלעד קריב: לכמה שוטרים חדשים התקציב היה מתוכנן וכמה נקלטו בפועל?     

ינון אזולאי: הרי בתכנית המשטרה היו גם פרויקטים חדשים שאליהם היה צריך להכניס כוח אדם

ינון אזולאי:  האם בכלל נפתחו הפרויקטים והתפקידים אוישו?     

אביה ארון: זו שאלה שיותר נוגעת לחלוקה של כוח האדם בתוך המשטרה שצריך שהמשטרה תענה עליה, זו לא השאלה התקציבית

מטי צרפתי הרכבי: 30% פחות קליטת כוח אדם, אבל תקציב הקניות עלה ב-150 מיליון

מטי צרפתי הרכבי:  מה זה הקניות?     

אביה ארון:  יש חלוקה בתוך הסעיף לשכר, לכוח אדם ולרכש

אביה ארון:  השינוי המשמעותי פה הוא ברכישת ציוד לכיתות הכוננות

נעמה לזימי: אמרת בהתחלה שמתוך התקציב של המשרד לביטחון לאומי אושרו כ-275 מיליון ₪ כספים קואליציוניים, כשלצורך מימון התכנית של הגברת הביטחון במרחב הציבורי הוקצו 350 מיליון שקלים בשנת 2023 ואמורים ב-2024 להקצות עוד 880 מיליון שקלים

נעמה לזימי:  האם אכן הוקצו 350 מיליון שקלים?     

אביה ארון: עד כה הוקצו 275 מיליון

מירב כהן: מה זה רכישת שירותי כוח אדם?     

אביה ארון: זה בעיקר נושא של אבטחה במוסדות חינוך, כסף שמשטרת ישראל מעבירה לרשויות המקומיות בהקשר של מאבטחים במוסדות חינוך

גלעד קריב:   כמה הייתה תחזית הגיוס של כוח אדם במשטרה וכמה בוצע? מה סד"כ המשטרה שתוכנן בראשית השנה כשנבנה התקציב ומה הוא עכשיו? תקציב הרכישות של המשטרה עלה בכמעט מיליארד ₪

גלעד קריב:  חוץ מ-40,000 רובים, האם אפשר להבין איך תקציב הרכישות של המשטרה עלה במיליארד ₪ בתוך שנת התקציב?     

ינון אזולאי: זה של המשטרה לבד?     

גלעד קריב: רק של המשטרה

ינון אזולאי: יכול להיות שבגלל המצב קנו טנקים למשטרה

נעמה לזימי: אני רואה שסעיף הצפי לגמלאות תוקצב בסכום מסוים ונוספו לו 140 מיליון שקלים

נעמה לזימי:  האם יצאו לפנסיה מוקדמת הרבה יותר מפקדי משטרה בכירים?     

אביה ארון: יש פציעות או דברים כאלה של אנשים שאנחנו לא יודעים בוודאות להגיד כמה מהם ייגשו לוועדות רפואיות ויבקשו לפרוש

נעמה לזימי: תביאו לנו את הנתון של הפרישה המוקדמת

מירב כהן: האם אתה יודע לומר לגבי סעיף כוח האדם איך הוא היה בשנים קודמות? האם החריגה גדלה ביחס לשנים קודמות, כי הייתה עבודה אינטנסיבית בעניין הזה של גיוס כוח אדם והעלאת השכר

אביה ארון: אני יכול לבדוק

אביה ארון:  צריך לבדוק את זה לעומת הצפי, לא רק מה שהיה בשנה שעברה

מירב כהן: נכון, אני רוצה להבין את המגמה

גלעד קריב: בכל ענפי משרד הבט"ל ההוצאה על הוצאות שכר פחותה ברבע מיליארד ₪ מהתכנון המקורי

גלעד קריב:  זה לא דבר קטן, זה דרמטי במשרד שחגגו את העניין של תוספות כוח האדם בכל ענפיו ואת העלאות השכר

גלעד קריב:   תקציב הקניות של המשרד לעומת זאת עלה בכמעט מיליארד וחצי שקל

אביה ארון: בעולם השכר יש הרבה עניינים של תחזיות

אביה ארון:  במשטרה זה פחות מ-2% סטייה מהתחזית, בשב"ס זה אפילו פחות מחצי אחוז סטייה מהתחזית

אביה ארון:  לא מדובר פה בסטיות מאוד גדולות

גלעד קריב: בניגוד להצהרות הרברבניות של השר, יש פחות שוטרים בסוף 2023

אביה ארון: לא, יש 600,700 יותר מאשר בתחילת שנה

גלעד קריב: כמה היו אמורים להיות על פי תכניות הגיוס? אמרו לנו שהוסיפו תשעה מיליארד

גלעד קריב:  כמה שוטרים משרד הבט"ל תכנן לגייס וכמה הוא גייס בפועל?     

אביה ארון: זו שאלה שצריך להעביר

משה גפני: זה לא נוגע לנושא של התקציב

משה גפני:  מה שיש בעיתונים ומה שמישהו מתרברב לגביו לא רלוונטי לגבי העניין הזה

מירב כהן: למה? פה אנחנו מבינים מה מומש בפועל

משה גפני: 	מה שיש בתקציב זה מה שנמצא

גלעד קריב: מה התקציב של הרובים?     

אביה ארון: התקציב שמוקצה במזומן לטובת הנשקים הוא כ-92 מיליון שקל

ינון אזולאי:   אלה הנשקים שגם לאחרונה נרכשו?     

אביה ארון: זה ה-40,000

אביה ארון:  במשטרה יש כל מיני דברים שמוסיפים תקציב בתכנית הקניות, כמו כלי רכב משוריינים בעלות של 75 מיליון שקלים, מאגים, חליפות הפעלה

גלעד קריב: הרכישות האלו הגיעו לוועדה?     

אביה ארון: לא, אלה בהקשר המלחמה

גלעד קריב: באיזה היקף המשטרה ביצעה רכש בהקשר למלחמה? איפה דנו בתכנית ההצטיידות של המשטרה בהיקף של מיליארד ₪ מעבר למה שתוכנן בתקציב המקורי?     

משה גפני: נקיים את הדיון הזה כשיהיה דיון על המשרד לביטחון פנים

אביה ארון: חבר הכנסת קריב, אני אראה לך את הרשימה

גלעד קריב: וכולה קשורה ללחימה?     

אביה ארון: דברים שהמשטרה הציגה כדברים שהיא צריכה

משה גפני: אנחנו עוברים למשרד המשפטים

עידו חי: תקציב משרד המשפטים יעמוד על 4,241,409,000 - הוצאה, 1,236,811,000 - הוצאה מותנית בהכנסה, 517,890,000 - הרשאה להתחייב, 9,085  - שיאי כוח אדם, ו-782 - משרות לעבודה בלתי צמיתה

נעמה לזימי: זה המשרד היחידי שהרגשתי שאני רואה בו קיצוצים שיש בהם אווירה וריח מאוד נקמני

נעמה לזימי:  ייעוץ משפטי לממשלה קוצץ בכ-35 מיליון שקלים, פרקליטות המדינה קוצץ בכ-80 מיליון שקלים, וגם בסנגוריה הציבורית קיצצו קצת

נעמה לזימי:  ייעוץ משפטי בעת הזאת זה השירות הכי חיוני שהיה צריך לקבל יותר

נעמה לזימי:  האוכלוסיות הכי מוחלשות צריכות סיוע משפטי

נעמה לזימי:  איך דבר כזה קורה?     

מטי צרפתי הרכבי: גם במטה הורידו 14 מיליון

עידו חי: אתם תוכלו לראות בשינוי הפחתה של כ-103 מיליון ₪

מירב כהן: בכל משרד המשפטים?     

עידו חי: סעיף 08 מתקצב שלושה גופים במשרד המשפטים: ההוצאה לפועל, משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט

עידו חי:  סך הכל יש הפחתה של 103 מיליון שקלים

עידו חי:  כל ההפחתה בוצעה בגין פרויקטים שנדחו או התעכבו לשנים הבאות ובגין מזומן שלא הולך לצאת השנה אלא שנה הבאה

עידו חי:  אין פגיעה בשום פעילות חיונית של המשרד

ינון אזולאי: יש פה קואליציוני?     

גלעד קריב: לא

נעמה לזימי: עצוב שמי שרצה לעשות פה הפיכה בכל מה שנוגע למניעת סחבת ועינוי דין, לא טרח להוסיף תקני שפיטה בבתי המשפט וכוח אדם

עידו חי:   בייעוץ המשפטי לממשלה אתם אכן רואים הפחתה של מזומן, אבל אתם רואים כנגד זה הגדלה של הרשאה להתחייב

עידו חי:  הדבר הזה נובע בגלל צפי תשלומים בתיקים שבהם המדינה מייצגת, כשהצפי להוצאת המזומן יהיה בשנים הבאות, לא השנה

עידו חי:  בפרקליטות המדינה ההפחתה שאתם רואים היא טכנית לחלוטין, כי תקציב הפרקליטות גדל בערך ב-10 מיליון מתחילת השנה

עידו חי:  הייעוץ המשפטי גדל ב-27 מיליון שקל

נעמה לזימי: אנחנו דרשנו העברה תקציבית למרות שכמעט לא העבירו אותה

חמד עמאר: הכסף ברזרבות של משרד המשפטים עמד על 167 מיליון שקל בתקציב המקורי, עכשיו הוא אפס

חמד עמאר:  לאיפה הכסף הזה הועבר? הוא בתוך משרד המשפטים?     

עידו חי:  חלקו הלך לצרכים של משרד המשפטים, חלקו הוסט לצרכים אחרים בתקציב המדינה, לרבות שימושי מלחמה

גלעד קריב: בדיון שהתקיים הבוקר בוועדת חוקה, התברר שהסיוע המשפטי בתוך משרד המשפטים משחק תפקיד מאוד מאוד משמעותי גם בליווי משפחות חטופים ומשפחות שכולות וגם בליווי מפונים

גלעד קריב:  איך יכול להיות שבמסגרת ההוספות לתקציבי הממשלה לא ניתן כסף נוסף לסיוע המשפטי כדי להרחיב התקשרויות?     

עידו חי: במסגרת השינוי האחרון, נוספו תשעה וחצי מיליון ₪ בהוצאה מותנית בהכנסה

גלעד קריב: למה זה מותנה בהכנסה? איזו הכנסה?     

עידו חי: מכיוון שזה כסף שמגיע מביטוח לאומי

עידו חי:  ביטוח לאומי משפה את הסיוע המשפטי

גלעד קריב: רק לגבי משפחות החטופים ומשפחות השכול, לא לגבי משפחות המפונים, לא לגבי טיפול בחייבים

גלעד קריב:  הגיוני שאין תוספת לסיוע המשפטי שהתכונן לעזור בעניין המלחמה, הרי זה התקשרויות עם עורכי דין?      

עידו חי: לכל הצרכים שהועלו על ידי הסיוע המשפטי ועל ידי משרד המשפטים השנה ניתן מענה

עידו חי:  ככל שיעלו צרכים נוספים בשנה הבאה, מן הסתם יינתן מענה

גלעד קריב: נא לבדוק עם ראש הסיוע המשפטי

משה גפני: אנחנו עוברים למשרד החוץ

גל אסף: תקציב ההוצאה - 1,844,642,000, תקציב ההוצאה המותנית - 62,184,000, תקציב ההרשאה להתחייב  - 98,061,000, שיא כוח אדם - 1,094

נעמה לזימי: הבנתי שיש בעיה תזרימית להסברה

גל אסף: אין בעיה תזרימית להסברה

גל אסף:  אחרי שלא מזמן ועדת הכספים אישרה תגבור של 100 מיליון למשרד החוץ, פה יש תגבור נוסף של 125 מיליון לתכנית הפעילות בחוץ - היא מורכבת מ-43 מיליון שקל בגין התייקרויות ועלויות שכר

מטי צרפתי הרכבי:  לא מספיק

יצחק פינדרוס:    האם לשינוי בשקל והדולר ולשינוי בעלות הביטוח הרפואי יש משמעות מבחינת עובדי משרד החוץ?     

גל אסף: כן, זו אחת הסיבות שהתקציב מתייקר

גל אסף:  התקציב מאוד מושפע משערי המטבע

יצחק פינדרוס: הם קיבלו את אותם תנאים - -?     

גל אסף: בהתאם להסכמים הקיבוציים שיש להם

גל אסף:  זה לא הסכם חדש

משה גפני: למה המטה לביטחון לאומי נפרד?     

עדי פרנקפורטר: המטה לביטחון לאומי מתוקצב בסעיף 10 ב-46,616,000 בהוצאה

משה גפני: שאלתי למה זה נפרד

משה גפני:  יש משרד לביטחון לאומי

עדי פרנקפורטר: זה המל"ל

חמד עמאר: זה המל"ל שיושב במשרד ראש הממשלה

ינון אזולאי: אז למה זה לא בתוך משרד ראש הממשלה?     

עדי פרנקפורטר: הוא מתוקצב בהתאם לחוק

עדי פרנקפורטר:  שיא כוח אדם – 84 תקנים

עדי פרנקפורטר:  אפשר לראות שלעומת התקציב שאושר במאי יש תוספת של 500,000 שקלים לתקציב המל"ל – זה בגלל עלויות אבטחה מסוימות שעלו בלי קשר למלחמה

משה גפני: מבקר המדינה

עדי פרנקפורטר: משרד מבקר המדינה מאושר בוועדת הכספים בנפרד

שולמית אלוני: השאלה האם יש בו שינויים?     

עדי פרנקפורטר: לא היו שינויים במשרד מבקר המדינה, לא היו הפחתות ולא היו תוספות

משה גפני: גמלאות ופיצויים

עפר שלח: תקציב גמלאות ופיצויים בהוצאה יעמוד על 21,136,614,000

עפר שלח:  הוצאה מותנית בהכנסה – 1,122,466,000 שקלים

מטי צרפתי הרכבי: יש כאן הפחתות בגמלאות על פי הסכמים, בגמלאות על פי פקודת המדינה

נעמה לזימי: האם אפשר להבין מה ההפחתות?     

עפר שלח: השינויים בהוצאה שאפשר לראות ביחס למה שאושר במאי, הם למעשה שינויים שוועדת הכספים כבר הצביעה ואישרה כפניות שהוגשו

עפר שלח:  בהתאם לביצוע של תשלום הקצבאות והגמלאות, נעשו הסטות בתוך הסעיף שלא שינו את גג הסעיף

משה גפני: הוצאות שונות

אוריאל שם טוב: סעיף 13 – הוצאות שונות

אוריאל שם טוב:  מגבלת ההוצאה - 2,404,172,000

אוריאל שם טוב:  זה מורכב משימושים שהולכים למענק ראשוני למשפחה

מטי צרפתי הרכבי: מה זו התוספת של ה-61 מיליון?     

אוריאל שם טוב: ה-61 מיליון שקלים האלה הולכים לפיצוי עולי תימן, למתווה העמותות

תמר לוי בונה: יוצא משם ייעוץ של הממשלה, יוצא משם תכניות הבראה של השלטון המקומי

תמר לוי בונה:  זה פשוט סעיף שיש בו הרבה הוצאות שלא התאימו למקומות אחרים

תמר לוי בונה:  נגיד הפיתוח של רשות המסים נמצא שם

תמר לוי בונה:  יש כאן שני סוגים של תוספות למלחמה: 160 מיליון שקל זה מענק חד פעמי להוצאות התארגנות למפונים, ועוד 40 מיליון שקל למתווה פיצוי לעמותות

תמר לוי בונה:  חוץ מזה יש איזונים פנימיים בתוך הסעיף של תתי ביצוע

אוריאל שם טוב: יש לנו את תכנית 13-04-01 ואת תכנית 13-01-05

מטי צרפתי הרכבי: זה גדל ב-13 מיליון

אוריאל שם טוב: הגג שניתן ל-13-01-05 הוא 61 מיליוני שקלים

מטי צרפתי הרכבי: מאיפה זה נלקח?     

תמר לוי בונה: יש קיזוזים פנימיים של בערך 40 מיליון שקל בין התכניות, שזה תתי ביצוע, כשחוץ מזה יש הוספה תקציבית לחלק מההוצאות האזרחיות

תמר לוי בונה:  סך כל הסעיף גדל ב-160

נעמה לזימי: סעיף 3 של השלטון המקומי עדיין קוצץ בצורה משמעותית

נעמה לזימי:  זה קצת מפתיע אותי

מטי צרפתי הרכבי: הפרויקטים ברשויות

תמר לוי בונה: הפרויקטים ירדו ב-20 מיליון שקל, כי אלה דברים שהם בהתאם לביצוע

טל ישראלי: האשראי לרשויות ניתן לרשויות שלא מצליחות לקבל אשראי דרך הבנקים

משה גפני: הוצאות חירום אזרחיות

עדי פרנקפורטר: הוצאה – 709,823,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 59,519,000, הרשאה להתחייב – 360,000,000, ושיא כוח אדם – 38

עדי פרנקפורטר: 5 תקנים

עדי פרנקפורטר:  אנחנו יכולים לראות שהיה שינוי ביחס לתקציב שאושר במאי ב-250 מלש"ח שהוקצו לפינוי בשם משב רוח לתושבי שדרות ולתושבי הדרום במרחק 4 עד 7 מהגבול

ינון אזולאי:    גם בצפון היה משב

אוריאל שם טוב: בצפון זה כבר בוצע באמצעות משרד התיירות

ינון אזולאי: לא, זה התחיל בפנים

עדי פרנקפורטר: פה זה פינויים שבוצעו על ידי משרד הביטחון

משה גפני: תיאום הפעולות בשטחים

גל אסף: סך ההוצאה עומד על 121,768,000, סך ההוצאה המותנית הוא 278,122,000 ₪, ושיא כוח אדם עומד על 335

גל אסף:  לא בוצעו שינויים במסגרת הסעיף

משה גפני: 	מדע, תרבות וספורט

אוריאל שם טוב: הוצאה – 2,917,682,000 שקלים

אוריאל שם טוב:  119 מיליון למשרד המדע ו-123 מיליון למינהל התרבות, שזה כל המתווים של הסיוע למוסדות

מטי צרפתי הרכבי: עלה ב-120 משרד המדע

מטי צרפתי הרכבי:  האם זה למלחמה?     

טל ישראלי: זה לא למלחמה

טל ישראלי:  זה בעיקר גידולים בגין החברות של מדינת ישראל בתכנית המו"פ האירופית, תכנית אורייזן שמשרד המדע נושא בתשלומים

טל ישראלי:  הגידולים הם בעיקר כתוצאה מהעלייה בשער החליפין שלא ידענו אותה

נעמה לזימי: מה הגידול ברשות העתיקות?     

טל ישראלי: ברשות העתיקות תקצבנו סך של שישה מיליון שקלים עבור פרויקט פוטו גאומטריה בשלושת היישובים שנפגעו בצורה הכי משמעותית: כפר עזה, נחל עוז ובארי

מטי צרפתי הרכבי: לפעילות ספורט העלו ב-90 מיליון

מטי צרפתי הרכבי:  מאיפה הכסף?     

אוריאל שם טוב: זה סיוע שנתנו למוסדות תרבות ולמוסדות ספורט

מטי צרפתי הרכבי: זה נדון איפה שהוא? זה אושר איפה שהוא? זו החלטת ממשלה של משהו?     

תמר לוי בונה: זה לפי קול קורא שמוציא משרד התרבות והספורט

מטי צרפתי הרכבי: יש כאן 200 מיליון שקלים שלא נדונו בוועדה הזאת, הם נמצאים פה כאקסטרה

משה גפני: נעקוב אחרי זה

משה גפני:  השכלה גבוהה

צח בסול: גג תקציב הוצאה – 12,305,539 שקלים

מטי צרפתי הרכבי: 	למה זה עלה רק ב-270 מיליון שקלים? מוסדות ההשכלה הגבוהה נמצאים במשבר מאוד מאוד גדול, אם בגלל דחיית שנת הלימודים בשנתיים, אם בגלל התקבולים שלהם שירדו, אם בגלל מספר התלמידים שירד

מטי צרפתי הרכבי:  הייתה צריכה להיות איזו שהיא היערכות מיוחדת

משה גפני: את מציעה להעלות את זה ביותר?     

מטי צרפתי הרכבי: כן

משה גפני: אני בעד להעלות את התקציב לכל מי שלומד

נעם דן: אושרה כבר בתקציב הזה רשת ביטחון למכללת ספיר ומכללת תל-חי, שאלו שתי המכללות שנמצאות בקו העימות בעוטף עזה ובצפון

גלעד קריב: מה פשר הגידול?     

נעם דן: חלק מהגידול זה רשת הביטחון לתל-חי וספיר, חלק מהגידול זה גידול בתשלומים במסגרת החברות של מדינת ישראל בתכנית המו"פ האירופית בגלל העלאת שער החליפין

גלעד קריב: זאת שאסור להשתמש בה מעבר לקו הירוק? האם זו התכנית שממשלת ישראל, הממשלה של ימין מלא מלא, הסכימה לה, כשהתנאי הוא שאסור להוציא שקל מעבר לקו הירוק?     

נעם דן: כן

מטי צרפתי הרכבי: האם אין רשת ביטחון גם לשאר מוסדות ההשכלה הגבוהה שנמצאים בשבר גדול?     

נעם דן: התקבלה החלטת מל"ג על סיוע כללי לכל הסטודנטים בכלל המוסדות שהם מילואימניקים - קורסי עזר, קורסים נוספים, מועדי בחינה נוספים, תרגולים נוספים, הרצאות נוספות

מטי צרפתי הרכבי: איפה זה בא לידי ביטוי?     

נעם דן: זה תעדוף בתקציב ההשכלה הגבוהה

גלעד קריב: בכל התוספת האזרחית של תשעה מיליארד ₪ לא נמצא שום כסף, למעט התוספת לספיר ולתל-חי, כדי לסייע להשכלה הגבוהה?     

נעם דן: אכן

גלעד קריב: אדוני היושב ראש, זה לא הגיוני

גלעד קריב:  הולכים לפספס סמסטר שלם

גלעד קריב:  יחזירו שכר לימוד, כי סטודנטים במקום להתחיל - -       

נעם דן: זה לא יקרה, מאחר והתקבלה החלטה על הסטה פנימית בתקציבי ההשכלה הגבוהה לטובת סיוע לסטודנטים מילואימניקים

גלעד קריב: עם כל הכבוד, הסטה אומרת שלוקחים כסף מתקציבי מחקר ומעבדות ומעבירים לסיוע

גלעד קריב:  האם הממשלה לא צריכה להוסיף?     

משה גפני: אם אנחנו רוצים להוסיף להשכלה הגבוהה, אנחנו צריכים להגיש הסתייגות שמורידים - -     

גלעד קריב: האם אתה תומך בהגדלת הסיוע?     

משה גפני: כשעשיתי את תכנית החומש של המוסדות להשכלה גבוהה, העליתי את זה בהרבה מאוד - -     

גלעד קריב: השאלה אם לא צריך מענק מיוחד בגלל עניין המלחמה?     

חמד עמאר: אתם אומרים כאילו התקציב עלה, אבל התקציב ירד

חמד עמאר:  התקציב המקורי היה 12,523,000,000 ועכשיו הוא ירד ל-12,305,000,000

נעם דן: בוצעה סוג של הלוואה תזרימית מהשנה לשנה הבאה לטובת מינהלת תקומה

נעם דן:  התקציב הזה לא יפגע במוסדות, הם יקבלו את זה בתחילת 2024

ינון אזולאי: כי הוא לא מנוצל עכשיו

נעם דן: נכון

נעם דן:  ניתן לדחות את זה בשל כל מיני פרויקטים שנדחו בגלל המלחמה

משה גפני: המשרד לשירותי דת

אסף וקסלר: 757,848,000 - הוצאה, 15,235,000 - הוצאה מותנית בהכנסה, 102,506,000 - הרשאה להתחייב, 516 - שיאי כוח אדם, ו-25 - משרות עב"צ

גלעד קריב: הסעיף של תמיכה בשירותי דת זה שירותי דת ברשויות שאין בהן מועצות דתיות?     

אסף וקסלר: לא, זה מתוקצב בתכנית שנקראת מועצות דתיות

גלעד קריב: אז מה זה תמיכה בשירותי דת שזה לא מועצות דתיות?     

אסף וקסלר: התכנית הזאת כוללת פעילויות שונות של המשרד, בראשן מבחני תמיכה שיוצאים מכוח כספים קואליציוניים

נעמה לזימי: של מה למשל?     

אסף וקסלר: יש מבחני תמיכה ושירותי ייעוץ לפריון, פוריות, ייעוץ והדרכה בטהרת המשפחה, קשרים עם התפוצות, קהילות בחו"ל

גלעד קריב: זה 80 מיליון ₪?     

אסף וקסלר: זה סדר גודל של 30 מיליון ₪

גלעד קריב: ומה היתר?     

אסף וקסלר: היתר זה פעילויות שוטפות של המשרד, כמו פעילות של מינהלת זהות יהודית, הקמה של מוסדות דת

גלעד קריב: האם מעבר לתקציב המקורי של מאי, שכבר נכללו בו הכספים הקואליציוניים, יש עוד גידול של 8 מיליון ₪?      

אסף וקסלר: נכון, כעת יש גידול של 7

אסף וקסלר: 5 מיליון ₪

גלעד קריב: לאיפה?     

אסף וקסלר: במסגרת התכנית הזאת יש גם פעילויות של הקמה של מוסדות דת

גלעד קריב: אבל זה היה בכספים הקואליציוניים המקוריים

אסף וקסלר: זה לא בהכרח כספים קואליציוניים

אסף וקסלר:  יש פעילות של הקמת מוסדות דת שמתוקצבת בהרשאה להתחייב וכעת אנחנו מתאימים את צפי הביצוע של המזומן לפי התחזית של סוף השנה הזאת

גלעד קריב: פשוט לא להאמין

גלעד קריב:  מה קורה פה עם שורת בתי העלמין?     

אסף וקסלר: זו פעילות פיתוח שמתוקצבת בהרשאה להתחייב

משה גפני: איך זה שכשמגיעים לשירותי דת ודברים כאלה זה כסף קואליציוני?     

גלעד קריב: לא אמרתי שזה כסף קואליציוני

משה גפני: אני עבדתי על המוסדות להשכלה גבוהה

משה גפני:  למוסדות להשכלה גבוהה חסר כסף, צריך להביא עוד

גלעד קריב: נכון

משה גפני: השכלה גבוהה זה לא כסף קואליציוני, זה 12,300,000,000, אבל כשמגיעים לשירותי דת, פתאום זה כסף קואליציוני

משה גפני:  זה לא יהיה יותר

גלעד קריב: אני בעד שתכניס את הכל לבסיס התקציב

גלעד קריב:  מה זה הסעיף של בתי עלמין?     

אסף וקסלר: בתי עלמין זו הוצאה שבעיקרה היא פעילות פיתוח

אסף וקסלר:  הוצאה כזאת מתוקצבת בהרשאה להתחייב

אסף וקסלר:  כעת אנחנו מתאימים את תחזית ביצוע המזומן בהתאם לתחזית לשנת 2023

גלעד קריב: מה המשמעות? שבשנת 2023 לא השקיעו כסף?      

אסף וקסלר: כשיצאנו לדרך עם בניית התקציב, תוקצבה הרשאה להתחייב ותוקצב מזומן מתוך הנחה שהפיתוח יתקדם וישולמו התשלומים לפי אבני דרך

אסף וקסלר:  בגלל המלחמה קצב הפיתוח היה יותר איטי בשנת 2023 ותקציב המזומן לא נדרש

גלעד קריב: הוציאו רק 19 מיליון, נכון?     

אסף וקסלר: נכון

גלעד קריב: השורה הזאת צריכה להטריד

גלעד קריב:  המשמעות היא שלא מצליחים לבנות בתי עלמין

ינון אזולאי: אתה יודע למה?     

גלעד קריב: בגלל רמ"י?     

ינון אזולאי: כן

גלעד קריב: זה דבר שאנחנו צריכים לשים אליו לב

אסף וקסלר: הפרויקט המרכזי הוא בית העלמין בברקת

ינון אזולאי: שם הסיפור הוא בגלל האישורים

אסף וקסלר: אירוע של סטטוטוריקה שקצת מעכב

ינון אזולאי: מה זה "קצת"? כמה זמן הוא מעוכב?     

נעמה לזימי: זה  סעיף לבתי עלמין חדשים?     

ינון אזולאי: זו או הרחבה, או משהו, לאו דווקא - -     

אסף וקסלר: זה גם וגם

ינון אזולאי: זה גם חדש וגם הרחבה

גלעד קריב: אבל זה פיתוח בתי עלמין

אסף וקסלר: יש בתוך התכנית הזאת גם תקציב לפעילות של מועצות בתי עלמין, כאשר במקרה הזה אין שינוי בתקציב

ינון אזולאי: כשצריך לקבור בן אדם במועצה אזורית, אתה יודע ממי צריך לקבל אישור? מרמ"י

ינון אזולאי:  הם גם קוברים את האנשים

משה גפני: משרד הבריאות

תמר צ'ין: 45,162,000,000 שקל בהוצאה, 5,114,000,000 שקל בהוצאה מותנית בהכנסה, 2,193,000,000 בהרשאה להתחייב, 7,561 לשיא כוח אדם, ו-790 למשרות עב"צ

מטי צרפתי הרכבי: למשרד הבריאות, בטח בתקופה הזאת, הייתי מצפה שיהיה גידול משמעותי

מטי צרפתי הרכבי:  אני רואה שבפעולות מרכזיות יש הפחתה

מטי צרפתי הרכבי:  בריאות הנפש עלה רק ב-200 מיליון

נעמה לזימי: אמרו לנו שזה עלה ביותר

מטי צרפתי הרכבי: רפואה מונעת ירד

נעמה לזימי: ירידה גם בפעולות מרכזיות

מטי צרפתי הרכבי: לקופות החולים אין תוספת

נעמה לזימי: אני רואה כאן ירידה ברכש שירותי הבריאות

נעמה לזימי:  רכש הוא משהו שנדרש אף יותר בעת הזאת

נעמה לזימי:  למה בפעולות מרכזיות, שזה כולל כוח אדם, מכוני סי

נעמה לזימי: טי וכדומה, יש ירידה?     

גלעד קריב: ירידה דרמטית

נעמה לזימי: דרמטית מאוד

נעמה לזימי:  התוספת לבריאות הנפש ממש מאכזבת, במיוחד לאור מה שנאמר על ידי אנשי האוצר בדיוני ועדת הבריאות שהיו מעודדים

נעמה לזימי:  אם אכן האוצר מתכוון להבין את האירוע, הוא צריך להביא תקציב שמשקף טראומה לאומית קולקטיבית של אזרחים רבים

נעמה לזימי:  מה לעשות שההזנחה והייבוש התקציבי של בריאות הנפש מביאים אותנו למצוקה מאוד קשה בעת החירום המאוד קשה הזאת

נעמה לזימי:  הדבר הזה לא מגולם עכשיו

נעמה לזימי:  מתי נטפל באנשים כמו שצריך? מערך בריאות הנפש היה צריך להיות משופה בתקציבים

נעמה לזימי:  אני יודעת שלשר הבריאות זה מאוד חשוב, רק זה לא מגולם בתקציב המתוקן הזה

גלעד קריב: הגידול בתקציבים מסוימים הוא על חשבון הסטות פנים משרדיות בעיקר

גלעד קריב:  יש ירידה בפעולות מרכזיות ב-270 מיליון ₪, כאשר מנגד יש עלייה צנועה באותו סכום בבריאות הנפש

גלעד קריב:  שר האוצר כשהציג את התקציב דיבר על עוד מיליארד ₪ לבריאות

גלעד קריב:  אני פשוט לא רואה את זה בתקציב

ינון אזולאי: גם בלי שר האוצר

ינון אזולאי:  למה הסכומים מתכנסים לכאלה סכומים?      

גלעד קריב: אני רואה שהגידול בקופות החולים עומד כרגע על בערך 400 מיליון ₪

גלעד קריב:  האם די בגידול הזה כדי לטפל בגירעונות העתק של הקופות לרבות המלחמה?     

מטי צרפתי הרכבי: הקופות ובתי החולים

גלעד קריב: הם העמיסו על שכמם את כל הטיפול במפונים

תמר צ'ין: בסעיף הזה יש תוספת של כסף קק"ל שנכנס כהוצאה מותנית, לא בהוצאה הרגילה, ולכן רואים ירידה של 500 בהוצאה רגילה והכנסה של 500 בהוצאה מותנית

תמר צ'ין:  בסעיף הזה יש תוספת של מאות מיליונים, כשהתוספת הזאת מפוזרת בין התכניות

תמר צ'ין:  בתכנית של קופות החולים ובתי החולים יש הסטה לתוך הוצאה מותנית, שזה הכסף שנכנס מקק"ל כפי שהנחתה החלטת הממשלה

גלעד קריב: אנחנו רואים את הגידול של 400 מיליון

גלעד קריב:  כמה יש בהוצאה המותנית?     

תמר צ'ין: בהוצאה המותנית יש גידול של 550 מהתקציב המקורי של מאי 2023

תמר צ'ין:  בבריאות הנפש התוספת מאוד מאוד משמעותית ביחס לחודשיים של הביצוע

תמר צ'ין:  הייתה תוספת מאוד משמעותית בשמונה שבועות האחרונים, שהיא בעיקר מיידית

תמר צ'ין:  התכנית הלאומית, התכנית הכללית שצריכה לתת מענה באופן כללי תהיה רלוונטית בעיקר בשנת 2024

נעמה לזימי: בגלל שהסכם השכר של איגוד הפסיכולוגים בישראל פתוח כבר שנתיים

נעמה לזימי:  הוא פתוח שנתיים, מה שמראה על העדר רצון לשפר להם שכר ולהשאיר אותם עם 47 שקלים לשעה

נעמה לזימי:  זאת הזדמנות חד פעמית לתקן באופן שורשי את מערך בריאות הנפש, לא להיתלות בשירותים עצמאיים שעולים פי כמה, יותר אפילו מהסכם שכר משופר

נעמה לזימי:  כשאמר במליאה מתן כהנא שאשתו היא פסיכולוגית קלינית, אמר לו שר הבריאות שהיא לא תעבוד אם לא יתנו לה 400 שקל

נעמה לזימי:  מתן כהנא אמר לו שהיא תעבוד גם בשביל 200 שקל לשעה

נעמה לזימי:  לא יכול להיות שאני אשלם לשעה עבור בייביסיטר לילדה שלי יותר משעת עבודה של פסיכולוג בשירות הציבורי, זה פשוט לא ייתכן

נעמה לזימי:  ההסכם פתוח, לכן זה חייב להיות מגולם

נעמה לזימי:  מה אתם מתקצבים בהסכם השכר הזה?      

תמר צ'ין: אנחנו כרגע דנים בהצעת התקציב של 2023

תמר צ'ין:  עוד אין על השולחן את תקציב 2024

נעמה לזימי: איך תגייסו? לא מגייסים במענקים בלי שיפוי סוציאלי

תמר צ'ין: אין מחלוקת

תמר צ'ין:  מנכ"ל משרד הבריאות אמר בדיון בשבוע שעבר שהם על התכנית הלאומית של בריאות הנפש

תמר צ'ין:  התכנית בעיקרה היא בשלבי גיבוש סופיים יחד איתנו

משה גפני: הרשות לניצולי שואה

מאיר ברלין: הוצאה – 5,485,000,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 94,490,000,000, ושיא כוח אדם - 114 תקנים

משה גפני: מדינת ישראל עברה מהפך ברשות לניצולי שואה

משה גפני:  בעבר כמעט לא היה תקציב לעניין הזה

משה גפני:  זה אמנם לא מספיק, אבל זה הרבה יותר ממה שהיה בעבר

משה גפני:  המשרד להגנת הסביבה

חמד עמאר: כמה יש בקרן וכמה נוצל מתוכה?     

ליהי צלאל: בקרן יש יתרות של שני מיליארד שקלים, כאשר כ-500 מיליון ₪ מתוכה אמורים להיות מנוצלים למתקני מיון וטיפול בפסולת

ליהי צלאל:  בכוונתנו להוציא 1,400,000,000 שקלים מהקרן לשימושי מלחמה

גלעד קריב: אתם הולכים לקחת 75% מהקרן כהלוואה? ראש הממשלה אמר שלא חסר כסף, אז למה צריך לקחת מהקרן?     

משה גפני: בקרן יושבים נציגים של משרד האוצר ושני נציגים של המשרד להגנת הסביבה

משה גפני:  כשעולים דברים דרמטיים שצריך מהכסף הזה להוציא, הנציגים של המשרד להגנת הסביבה מצביעים בעד והנציגים של משרד האוצר, שהם הרוב, מצביעים נגד

משה גפני:  זה כסף שהיה אפשר להשתמש בו לצרכים חיוניים של מדינת ישראל

מירב כהן: הכספים האלה שולמו על ידי רשויות מקומיות

מירב כהן:  זו לא קופה קטנה, זה כסף שצריך לחזור אליהם

תמר לוי בונה: אנחנו נשתמש בזה לצרכים חיוניים ודחופים

תמר לוי בונה:  אנחנו נותנים למשרד להגנת הסביבה תחת זה הרשאה להתחייב ואת המזומן בגינה

תמר לוי בונה:  המשרד עם ההרשאה להתחייב יכול עכשיו להתקשר ולהשתמש בהתאם לצרכים שלו, יש לו את המזומן בגין זה

גלעד קריב:   באיזה גובה ההרשאה להתחייב?     

תמר לוי בונה: בגובה התקציב שלקחנו

מטי צרפתי הרכבי: יש עוד הרשאות להתחייב חוץ מהקרן?     

ינון אזולאי: לאיזה שימושים אתם לוקחים את המיליארד וחצי?     

ליהי צלאל: לפרויקטים של מיון פסולת ושל המרת הפסולת לאנרגיה

משה גפני: מה עשיתם עד היום עם הכסף?     

ליהי צלאל: אני אחזור אליכם עם רשימה של פרויקטים

ינון אזולאי: איך זה שפתאום היום אתם אומרים שיש לכם הרשאות לזה? עד עכשיו הכסף היה תקוע באיזה שהוא מקום

ליהי צלאל: הכסף הצטבר כיתרה בקרן

ינון אזולאי: למה הוא הצטבר? למה לא השתמשו בו עד עכשיו?     

ליהי צלאל: בגלל שמדובר בפרויקטים שהם יחסית מאתגרים לביצוע

ינון אזולאי: זה לא מאתגר לביצוע, זה מאתגר לתכנן אותם קודם כל

ליהי צלאל: לתכנן ולבצע

ליהי צלאל:  זה לוקח זמן, זה לא ביום אחד

מטי צרפתי הרכבי: אפשר להוריד את היטל ההטמנה לרשויות המקומיות, להקל על הנטל?     

ינון אזולאי: הפרויקטים האלה ייגמרו ב-2024 או שאלה פרויקטים לאורך שנים?     

ליהי צלאל: אלה פרויקטים ארוכי טווח

ינון אזולאי: כמה שנים?     

ליהי צלאל: זה יכול להיות מספר שנים

משה גפני: כשהייתי יושב ראש ועדת הפנים, קיימתי על זה דיונים

מטי צרפתי הרכבי: זה נושא כאוב

משה גפני: זה לא רק כאוב

משה גפני:  האוצר בא ומסביר שיש לו תכנית אסטרטגית, אבל לא אמר מה עשו עם הכסף הזה במשך השנים

מטי צרפתי הרכבי: בין יתר הדברים שזעקו לשמיים כשהייתי בעוטף היו בתי הקברות למכוניות וההרים של פסולת הבניין מהבתים ההרוסים

מטי צרפתי הרכבי:  אני חושבת שהיה צריך להשתמש, אם משתמשים למשהו סביבתי, לשני המוקדים האלה, כי זה מפגע סביבתי ראשון במעלה

טל ישראלי: קרן הניקיון קיבלה החלטה להקצות עבור שימושי פסולת מוגברים באזורים של כינוס צה"לי, או באזורים שהיה בהם - -     

ינון אזולאי: זו ההלוואה שהם נותנים?     

טל ישראלי: לא, זה סיוע לרשויות העוטף ולרשויות בצפון שיש בהן פסולת מוגברת

ינון אזולאי: הייתה הבנה שהרשויות יעשו את זה בלי הקרן?     

מטי צרפתי הרכבי: למה דווקא מהקרן?     

משה גפני: אם היינו בני אדם, היינו רושמים את מה שאת אומרת עכשיו ואת מה שהחברה שלך אמרה ובודקים בעוד שלושה חודשים, ארבעה חודשים מה קרה עם הכסף הזה, מה קרה עם התכנית

משה גפני:  אני הייתי צריך לעשות את זה במשך 34 השנים שאני חבר בכנסת, אבל לא עשיתי את זה

משה גפני:  גם הקודמים לכם בתפקיד אמרו את זה, אבל לא נעשה עם זה דבר וחצי דבר

מטי צרפתי הרכבי: אבל מאחר והכסף הזה הוא לא של האוצר אלא של הרשויות המקומיות, הם יכולים להיות מאוד נדיבים לפנות את הפסולת של הצבא על חשבון הרשויות המקומיות מכל הארץ

גלעד קריב: אתם יכולים לעשות את המהלך הזה עם כספי הקרן בלי שינוי חקיקה?     

ליהי צלאל: הייתה החלטת ממשלה בנושא

גלעד קריב: החוק אוסר על שימוש בכספי הקרן אלא למטרותיה בלבד

גלעד קריב:  אני מבקש להבין איך אתם - -     

טל ישראלי: זה חלק ממטרות הקרן

ינון אזולאי: הם לא עשו בזה שימוש, הם נותנים את זה כהלוואה

גלעד קריב: אין דבר כזה

גלעד קריב:  אני מבקש חוות דעת משפטית שמותר לכם לעשות דבר כזה

גלעד קריב:  אסור לכם להשתמש בכספי הקרן להלוואות

שגית אפיק: כמובן שהייעוץ המשפטי לכנסת תמיד תומך בתיקון חקיקה במצבים האלה, אבל אם היועצת המשפטית לממשלה מאשרת - -     

גלעד קריב: שיביאו חוות דעת

מטי צרפתי הרכבי: יש בעיה עם מיליארד וחצי שקלים שנלקחים מקרן עם ייעודי שימוש מאוד מאוד ספציפיים

גלעד קריב:  כל תקבולי הקרן מיועדים אך ורק למימון פעולות הקרן המאושרות במסגרת תקציב הקרן ומטרותיה

גלעד קריב:  אני לא יודע איך אתם יכולים לקחת הלוואה מהקרן

משה גפני: האם לפי היועצת המשפטית לממשלה מותר להשתמש בכסף הזה?     

תמר לוי בונה: זה עבר בהחלטת ממשלה אחרי שניתנה חוות דעת

גלעד קריב: תראו לנו אותה

אלון שוסטר: זה ניתן כהלוואה?     

תמר לוי בונה: את מה שאנחנו לוקחים אנחנו נותנים כהרשאה להתחייב כך שתקבולי הקרן נשארים ומשרתים את המטרה הזאת

מטי צרפתי הרכבי: את דיברת על חצי מיליארד לשימושי מלחמה, שזה לא בהלוואה

תמר לוי בונה: אין שום תקציב שלא חוזר לקרן

תמר לוי בונה:  אי אפשר לעשות לפי החוק משהו אחר

ינון אזולאי: לכמה זמן לקחתם את ההלוואה?     

תמר לוי בונה: אני לא מחליטה לכמה זמן ההלוואה

תמר לוי בונה:  יושב אצלם כסף שלא מנוצל באופן יעיל

תמר לוי בונה:  אני נותנת להם הרשאה ואומרת להם להתחייב

תמר לוי בונה:  מה העניין? שלקרן יש יתרת מזומנים, רק הפרויקטים שלה הם ארוכי טווח

ינון אזולאי: הבעיה הכי גדולה זה שלא משתמשים בזה, כי הם לוקחים את הפרויקטים הכי מורכבים והכי ארוכים

ינון אזולאי:  תסתכלי כמה השתמשו בקרן הזאת

תמר לוי בונה: שיטת התקצוב לא משנה

משה גפני: הקצבות לביטוח לאומי

מאיר ברלין: הוצאה – 59,702,000 שקלים

נעמה לזימי: התוספת פה לא מגלמת את הצרכים שהביטוח הלאומי אמור לממן השנה

נעמה לזימי:  מאיפה יוצאים כל התשלומים לחיילי המילואים?     

מאיר ברלין: תשלומים לאנשי מילואים ממומנים דרך הביטוח הלאומי על ידי משרד הביטחון

מאיר ברלין:  אפשר לראות פה ירידה לאור הירידה בגביית דמי ביטוח לאומי

ינון אזולאי: של מי?     

מאיר ברלין: הביטוח הלאומי גובה דמי ביטוח מכל אזרחי המדינה

ינון אזולאי: למה יש ירידה בגבייה?     

מאיר ברלין: בגלל הירידה במשכורות

ינון אזולאי: הירידה היא רק בחודשיים האחרונים?     

מאיר ברלין: המספר פה משקף איזו שהיא תחזית לגבייה עד סוף שנה, כשבפועל את הנתונים של השכר אנחנו יודעים עד אוקטובר

מאיר ברלין:  בשבוע-שבועיים הקרובים יהיו לנו את נתוני נובמבר ותהיה לנו יותר ודאות על מה הגבייה בפועל ומה מצב המשק

מאיר ברלין:  יש פה סכומים מאוד משמעותיים שבעיקר הולכים למענק אכלוס עצמאי, לאנשים שלא נמצאים במלונות

נעמה לזימי: זה אכן מספיק?     

מאיר ברלין: בוודאי

מאיר ברלין:  משלמים להם לפי החלטת ממשלה 200 שקלים ליום למבוגר ו-100 שקלים ליום לילד

נעמה לזימי: אני מכירה את ההחלטה, אבל זה נראה לי מעט מידי

מאיר ברלין: התקציב של הביטוח הלאומי הוא תוצאתי לחלוטין, כל התשלומים הם לפי צורך

נעמה לזימי: מה קורה בהנחה ואין לו מספיק?     

מאיר ברלין: המספרים פה מבוססים על תחזיות שאמורות לגלם בצורה מאוד מדויקת את מה שאנחנו צופים

מאיר ברלין:  בוודאי שאם יהיו צרכים נוספים, ימצאו לזה את המקור התקציב

ינון אזולאי: התשלום של ה-100 וה-200 הוא דרך הביטוח הלאומי?     

מאיר ברלין: משולם דרך הביטוח הלאומי

ינון אזולאי: לקחתם בחשבון את זה שהיום הרבה מתפנים מהמלונות ורוצים במקום זה את הכסף?     

מאיר ברלין: לקחנו פה כל מיני הנחות

ינון אזולאי: כי התשלום למלונות זה לא דרך פה

מאיר ברלין: לא

ינון אזולאי: זה כסף חדש שאתם צריכים להביא

מאיר ברלין: המטרה של המענק לאכלוס עצמאי הוא בין היתר כדי שאנשים יתחילו לצאת מהמלונות

ינון אזולאי: יש את הכסף כשהם יוצאים מהמלונות?     

מאיר ברלין: כן, בוודאי

ינון אזולאי: מה קורה אם מחר בבוקר יש כ-3,000,5,000,10,000 מפונים שרוצים לעזוב ולקבל את הכסף?     

מאיר ברלין: יש פה הנחות עבודה מאוד מרחיבות לגבי מי יעזוב את המלונות ויתחיל לדרוש מענק אכלוס עצמאי

משה גפני: אסי, עלה פה העניין של קרן הניקיון

משה גפני:  האם אפשר לקחת כסף מהקרן לשמירת הניקיון ולתת אותו כהלוואה לנושאים שונים?      

ינון אזולאי: ללא שינוי חקיקה

אסי מסינג: זו לא החלטת ממשלה ראשונה ולא אחרונה שבמסגרתה ההכנסות שיש לקרן הניקיון שנמצאות בתוך התקציב מגולגלות משנה לשנה כיוון שקצב הביצוע לא תואם לעודפים שמגולגלים משנה לשנה

אסי מסינג:  מה שעושים כאן זה שמחליפים מזומן בהרשאה להתחייב

מטי צרפתי הרכבי: האם את המיליארד וחצי שאתה לוקח עכשיו אתה מצמיד?      

ינון אזולאי: הוסבר פה שהמיליארד וחצי הולכים לצורכי ביטחון

ינון אזולאי:  כששאלנו מה לגבי הכסף של הקרן שצריך לשמש לפרויקטים, אמרו לנו שזו הרשאה להתחייב

אסי מסינג: ברגע שהם יוצאו - -     

ינון אזולאי: אם נניח מחר בבוקר הם מביאים לך פרויקט של מיליארד וחצי, מאיפה אתה מביא את הכסף?     

אסי מסינג: זו המשמעות של הרשאה להתחייב

משה גפני: משרד הבינוי והשיכון

אסף וקסלר: 328,551,000 בהוצאה, 37,493,000  - -     

משה גפני: למה זה מעט במשרד השיכון?     

אסף וקסלר: זה אחד מבין שלושה סעיפים של משרד השיכון

אסף וקסלר:  הסעיף הזה כולל רק את הוצאות השכר והתפעול

מטי צרפתי הרכבי: איפה כל שאר הדברים?     

אסף וקסלר: בסעיף 42 ובסעיף 70

מטי צרפתי הרכבי: למה התפעול ירד ב-20 מיליון?     

אסף וקסלר: יש פה שתי תכניות

אסף וקסלר:  התכנית הראשונה היא תכנית השכר של עובדי משרד השיכון, שיש בה גידול של 1,200,000 בהתאם לצפי ביצוע שכר בסוף שנה, והתכנית השנייה היא תכנית התפעול, שיש בה הפחתה של כ-18,000,000 שקל

אסף וקסלר:  תקצבנו בהרשאה להתחייב פעילות של אבטחת מזרח ירושלים שתשולם רק בשנה הבאה

ינון אזולאי: כמה זה?     

אסף וקסלר: 30 מיליון שקל, שזה ישולם בעיקר בשנה הבאה, אולי קצת אחרי

אסף וקסלר:  המזומן הופחת בהתאם לצורך

משה גפני: משרד הקליטה

מאיר ברלין: הוצאה – 2,069,000,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 8,500,000, הרשאה להתחייב – 674,000,000, שיא כוח אדם – 457

מאיר ברלין: 5 תקנים

מטי צרפתי הרכבי: השכר עלה פה ב-17,000,000, והמינהל והאמרכלות עלה פה ב-42,000,000

מאיר ברלין: כרגע, לצערי, יש פחות עולים, אז יש ירידה - -     

נעמה לזימי: אמרו שיש עלייה

מאיר ברלין: בחודשים אוקטובר-נובמבר עלו 800 אנשים לארץ, לעומת 3,000 בחודשים - -     

חמד עמאר: למה סל הקליטה עלה אם יש - -?     

מאיר ברלין: מלכתחילה סל הקליטה מתוקצב ככה, כי אין לנו ודאות לגבי מספר העולים מידי שנה

מטי צרפתי הרכבי: מה קרה לשכר במשרד העלייה, למה הוא עלה?     

מאיר ברלין: כי יש איזו שהיא התקשרות משמעותית עם עובדי המחשוב שמפתחים למשרד הקליטה כל מיני מערכות

מאיר ברלין:  זו בסך הכל הסטה פנימית, לא תוספת תקציב

מטי צרפתי הרכבי:  מאיפה?     

מאיר ברלין: מתקנת דיור

גלעד קריב: 17 מיליון שקל?     

מאיר ברלין: יש שם עוד כל מיני דברים

משה גפני: משרד החקלאות

גל ברנס: הוצאה – 1,652,410,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 588,288,000, הרשאה להתחייב – 1,075,682, שיא כוח אדם – 1,455, ומשרות עב"צ – 215

גל ברנס: 5

חמד עמאר: למה יש כל כך הרבה ירידה?     

אלון שוסטר: אולי תסביר את הכסף שחסר, את הכסף שלא בוצע ב-2023

מטי צרפתי הרכבי: וגם את ההבטחה לביטול הפעימה השלישית, איפה זה נמצא

גל ברנס: רוב השינוי הוא מעבר מהוצאה להוצאה מותנית, שזה כסף שמגיע מקק"ל ולא משפיע בכלל על תקציב המשרד

גל ברנס:  הקצינו לכל נושא החקלאות, מעבר לתקציב הזה, סדר גודל של 800 מיליון שקלים דרך מס רכוש, ביטוח לאומי

גל ברנס:  מה שאתם רואים פה זה הסטות לגבי דברים שהמשרד לא יודע לבצע השנה, כמו המכסות בהטלה שלא היו מספיק בקשות השנה

ינון אזולאי:  בדקתם למה לא הוגשו בקשות?     

גל ברנס: היו עיכובים בנוהל

ינון אזולאי: אולי בכלל כל הרפורמה לא טובה?     

גל ברנס: זה לא קשור לרפורמה

אלון שוסטר: יש שמועה באוויר שפעימה שלישית תקרה בינואר

גל ברנס: לא תקרה

אלון שוסטר: מה שברור זה שהפעימות פעמו והתמיכות לא בוצעו

אלון שוסטר:  יש פה משהו לא מאוזן

אלון שוסטר:  יש לי תחושה שאנחנו מנצלים את מצב החירום כדי להמשיך בשחיקה הזאת של 240, או כמה שתגיד, השנה, ועוד בהמשך

גל ברנס: אני חושב שזה בדיוק ההיפך

גל ברנס:  כמו שנאמר, הפעימה לא קורית למרות שהייתה אמורה לקרות

אלון שוסטר: אני מדבר על שתי הפעימות שקרו

גל ברנס: בפעם השנייה הוקצו הרבה יותר מאותם 270 מיליון ₪ לחקלאות ולהמון שימושים שהמשרד ביקש – חלק בתוך תקציב המשרד, חלק דרך הביטוח הלאומי

גל ברנס:  אותה הקצאה של 3,000 שקל לכל חקלאי שיעסיק עובד חדש בעוטף זה המון כסף

גל ברנס:  גם הכסף שהוקצה בפיצויים הוא במאות מיליוני שקלים

אלון שוסטר: אנחנו לא נערבב בין פיצויים לבין תמיכות

גלעד קריב: עניין הפיצויים בכלל לא רלוונטיים למשרד החקלאות

גל ברנס:  זה תקציב שמגיע לחקלאים

גלעד קריב: עכשיו באמת תרגיל מפואר עשיתם

גלעד קריב:  הפיצויים על ההפסדים זה כי היה מגיע לחקלאים

גלעד קריב:  זה חלף התמיכות שהייתם אמורים לעשות כנגד הפעימות?     

גל ברנס: אושרו הרבה מעבר לפיצויים, כשלפיצויים נתנו מאות מיליונים

גל ברנס:  אנחנו מעריכים בסדר גודל של יותר מ-100 מיליון שקל את סבסוד השכר שניתן לאותם עובדים חדשים

גלעד קריב: זה במקום עובדים זרים שלא נמצאים בארץ

גלעד קריב:  הלכתם לשתי פעימות שהורידו את הייבוא, כיוון שאמרתם שבכל העולם יש תמיכות ישירות

גלעד קריב:  איפה התמיכות הישירות? אתה מספר על כספי פיצויים שאמורים לפצות על נזקים ועל מענקים לעידוד עבודה ישראלית כי אין להם ידיים קוטפות?     

מטי צרפתי הרכבי: את ה-270 האלה, אם לא הייתה מלחמה, הייתם צריכים לתת לחקלאים

מטי צרפתי הרכבי:  איפה זה נמצא?     

גלעד קריב: איפה התמיכות? הגדלתם את התקציב בתשעה מיליארד ₪ להוצאות אזרחיות, אבל דילגתם על ההבטחה שלכם לתת תמורה לשתי הפעימות בהגדלת התמיכות הישירות לחקלאים

גלעד קריב:  איפה זה? או שתורידו את מחירי המים לחקלאות, או שתתנו - -     

מטי צרפתי הרכבי: את ה-270 הם צריכים לתת

מטי צרפתי הרכבי:  זו ממש הונאה

גלעד קריב:  אדוני היושב ראש, אי אפשר לאשר את זה

משה גפני: ראיתי כמה מכתבים של שר החקלאות לגבי הפעימה השלישית

גלעד קריב: הפעימה השלישית לא תקרה

ינון אזולאי: היא לא תקרה בכלל או תקרה מאוחר?     

גלעד קריב: לא תקרה בכלל

אלון שוסטר: העז הזאת יצאה, אבל נשארנו עם פער שילך ויצטבר משנה לשנה

משה גפני: אנחנו מודים לכם על זה שהפעימה השלישית בוטלה

משה גפני:  תענה לגבי התמיכה הישירה

גל ברנס: הנושא של התמיכה הישירה הוסכם לפני שנה וחצי, אבל אחרי זה החקלאים חזרו מההסכמות ומשרד החקלאות לא היה מעוניין להקצות את התקציב

אלון שוסטר: אבל הוא גם לא היה מעוניין שתורידו את הפעימות, ובכל זאת הורדתם

אלון שוסטר:  יש פה משהו לא הגון בבסיס

גל ברנס: לא הצלחנו להגיע להסכמות בשנה האחרונה

גל ברנס:  זו אחת הסיבות העיקריות לזה שבוטלה הפעימה

גל ברנס:  אני מניח שהדיונים יימשכו גם אחרי התקציב

גל ברנס:  התקווה שנגיע להסכמות

מטי צרפתי הרכבי: של מי הכסף הזה? של מי ה-270 מיליון האלה?     

גל ברנס: זה תקציב לשבועיים הקרובים

משה גפני: החקלאות בארץ במצב קשה, קל וחומר כשיש מלחמה

משה גפני:  הדרישה של כל חברי ועדת הכספים  להפסיק עם הדבר הזה, זה כסף שלהם, ולא לקחת את הוויכוח הזה ולהישאר עם זה שהכסף נשאר אצלכם ואתם לא מסייעים להם

גל ברנס: הכסף ישב בתקציב משרד החקלאות

גל ברנס:  משרד החקלאות לא הקצה אותו

מטי צרפתי הרכבי: זה בני ערובה

אלון שוסטר: התקציב הזה מיועד ל-2023, כי הפגיעה נעשתה ב-2023

אלון שוסטר:  אי אפשר להעביר ל-2024, אלא אם כן מעבירים את 2023 ואת 2024

גל ברנס: לכן לא לקחנו אותו, אלא ייעדנו אותו לשימושים מאוד רלוונטיים בחקלאות

מטי צרפתי הרכבי: אתם לא יכולים לנהל את הכסף של החקלאים, לכל הרוחות

גל ברנס: הוא הולך לחקלאים

מטי צרפתי הרכבי: לא

מטי צרפתי הרכבי:  הכסף הזה צריך לחזור, הוא לא יכול להיות מיועד לאיזה שהוא פיצוי לחקלאים

גל ברנס: הכסף לא מיועד לפיצויים לחקלאים, הוא מיועד לצרכים שמשרד החקלאות ביקש

מטי צרפתי הרכבי: זה לא קשור לכסף הזה

אלון שוסטר: גל רומז שמשרד החקלאות ביקש להמיר את התמיכות הישירות לחקלאים לכל מיני פרויקטים

אלון שוסטר:  לא נראה לי

משה גפני: אנחנו דורשים שלא תשתמשו בכסף הזה, זה לא כסף שלכם

מטי צרפתי הרכבי: אפשר לשאול לגבי התמיכות והמחקרים שירדו בכמעט 400 מיליון?     

משה גפני: למה?      

גל ברנס: הרוב זה ההחלפה של קק"ל

משה גפני: משרד האנרגיה

רז פרוגל: הוצאה – 633,510,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 12,773,000, הרשאה להתחייב – 402,629,000

מטי צרפתי הרכבי: מה זה היחידות המקצועיות שעולות ב-50 מיליון? מה זה הפעולות שעולות בעוד 10 מיליון?     

רז פרוגל: יש שינויים פנימיים בין התכניות ותקציב נוסף לטובת ביטחון אנרגטי ברשויות המקומיות

משה גפני: תעסוקה

רום בראב: הוצאה מותנית בהכנסה – 168,291,000, הרשאה להתחייב – 1,217,401,000, ושיא כוח אדם – 1,425 תקנים

מטי צרפתי הרכבי: יש עידוד תעסוקת אוכלוסיות שעולה מ-194 מיליון ל-270 מיליון

מטי צרפתי הרכבי:  למה בכלל הדלתות כל כך גדולות?     

רום בראב:  הסכום הזה מורכב משני שימושים עיקריים

רום בראב:  שימוש ראשון זה להחלטות ממשלה לעידוד תעסוקת אוכלוסיות, בעיקר לאוכלוסייה הערבית – 550,716,717

מטי צרפתי הרכבי: כל הכסף הזה ירד בחודשיים?     

רום בראב: לא

רום בראב:  חלק מהכסף יבוצע, חלק מהכסף יחויב

רום בראב:  החלטות הממשלה האלו הן החלטות ממשלה רב שנתיות, חומש, וכן הלאה

חמד עמאר: אבל הוקפאה החלטת הממשלה בהתחלת השנה

חמד עמאר:  כשהשר נכנס הוא הקפיא את ההחלטות

חמד עמאר:  עובדה שכל הכסף עדיין נמצא

משה גפני: משרד התיירות

עידו חי: הוצאה – 2,325,315, הוצאה מותנית בהכנסה – 4,282, השראה להתחייב – 28,750,000, שיא כוח אדם – 178

משה גפני: כלכלה ותעשייה

גל ברנס: הוצאה – 3,444,464, הוצאה מותנית בהכנסה – 676,251,000, הרשאה להתחייב – 14,244,168, שיא כוח אדם – 641

מטי צרפתי הרכבי: כששאלתי במשרד החקלאות למה המחקרים ירדו, אמרו לי שיש הכנסות של קק"ל, כאילו עוקף, אבל פה יש גם וגם

משה גפני: אנחנו רואים את זה בהרבה משרדים

גל ברנס: בהרבה סעיפים יש הכנסה מותנית שלא קשורה לקק"ל

מטי צרפתי הרכבי: פה זה לא קק"ל?     

גל ברנס: לא, זו הכנסה מכל מיני דברים אחרים

גל ברנס:  יש את זה בהמון סעיפים בתקציב המדינה

מטי צרפתי הרכבי: מאיפה למענקי מחקר ופיתוח יש הכנסה?     

עידו חי: מדובר בהוצאה מותנית בהכנסה שמגיעה מההכנסות של רשות החדשנות על מענקים שאותן היא העניקה לחברות

עידו חי:  אותן חברות משלמות תמלוגים במידה והן מצליחות לעמוד על הרגליים

מטי צרפתי הרכבי: אני מציעה שעל כל ההכנסות המותנות האלו נקבל איזה שהוא דיווח

משה גפני: זה דיון ארוך

מטי צרפתי הרכבי: אנחנו צריכים לדרוש, אם לא בתקציב 2023 אז לקראת תקציב 2024, שיתנו לנו כזה דוח

משה גפני: משרד התקשורת

עידו חי: הוצאה – 103,822,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 132,269,000, הרשאה להתחייב – 4,800, שיא כוח אדם – 167

עידו חי: 3, ומשרות עב"צ – 3

משה גפני: משרד התחבורה

מטי צרפתי הרכבי: אני מבקשת להבין את הכסף של הרזרבות

דנה דובר: הוצאה – 500,116,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 222,379,000, הרשאה להתחייב – 146,181,000, שיא כוח אדם – 917

דנה דובר: 5

מטי צרפתי הרכבי: מה המקורות של ההוצאה המותנית בהכנסה?     

דנה דובר: אחד מהדברים של הוצאה מותנית בהכנסה זה אגרות לרישיון רכב שנכנסות דרך המשרד, זה הסיפור של הטסטים

מטי צרפתי הרכבי: העניין של הרזרבה לא מסתדר לי, כי בבסיס התקציב היה 20 מיליון רזרבה ועכשיו זה מינוס 31 מיליון

מטי צרפתי הרכבי:  יש 50 מיליון שנעלמו לי

דנה דובר: 	הרזרבה שהייתה הוקצתה מאוחר יותר לתכניות השונות בסעיפים

דנה דובר:  31,420 זה העודפים שניתנו והופחתו

משה גפני: רשות ממשלתית למים וביוב

ליהי צלאל: הוצאה – 98,966,000, שיא כוח אדם – 202, ו-5 - משרות עב"צ

מטי צרפתי הרכבי: למה ירד השכר והפעולות?     

ליהי צלאל: השכר והפעולות ירדו עקב תת ביצוע של הרשות

מטי צרפתי הרכבי: למה יש תת ביצוע?     

ליהי צלאל: הרשות לא תבצע את כל הכסף, לכן חשבנו שנכון להוציא משם את היתרות

משה גפני: מענקי בינוי ושיכון

תמר לוי בונה: הוצאה – 3,385,688,000, הרשאה להתחייב – 50,000,000

מטי צרפתי הרכבי: מענקים וסבסוד ריבית ירד ב-53 מיליון

משה גפני: למה הסיוע בשכר דירה עלה ככה?     

אסף וקסלר: הוא עלה ב-210 מיליון שקל

מטי צרפתי הרכבי: זה לא מספיק

אסף וקסלר: ההוצאות בכל הסעיף הזה הן הוצאות תוצאתיות בהתאם לביצוע בפועל

אסף וקסלר:  גם מענקים וסבסוד אשראי וגם סיוע בשכר דירה הם בהתאם לביקוש

אסף וקסלר:  לגבי הסעיף הראשון של מענקים וסבסוד ריבית -  הייתה האטה בשוק הנדל"ן וביקוש נמוך למשכנתאות, כך שהתחזית שהנחנו בתחילת שנה התממשה כגבוהה מידי ועכשיו אנחנו מפחיתים

אסף וקסלר:  ההוצאות לסיוע בשכר דירה, שהן הוצאות אוטומטיות, מתבצעות לפי המנגנונים הקיימים, היו גדולות יותר ממה שחזינו בתחילת שנה, לכן כעת אנחנו משלימים את הפער הזה

מטי צרפתי הרכבי: נראה לי מעט רק 10% או מה שזה

ינון אזולאי: זה לפי הנתונים שיש להם

אסף וקסלר: זו התחזית הכי טובה שיש לנו כרגע

אסף וקסלר:  יכול להיות שאחרי שהנתונים של חודש נובמבר יתעדכנו נצטרך לבוא לוועדה עם עדכון של הדבר הזה

משה גפני: המרכז למיפוי ישראל

אסף וקסלר: הוצאה – 107,749,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 14,000, הרשאה להתחייב – 11,691, ו-219 - שיאי כוח אדם

משה גפני: תשלום ריבית ועמלות

אסף וקסלר: 44,475,528,000 שקלים

משה גפני: חוק חיילים משוחררים

עדי פרנקפורטר: 2,631,353,000

מטי צרפתי הרכבי: יש עלייה בקרן הפיקדון

עדי פרנקפורטר: גם הפיקדון וגם המענק מחויבים על פי חוק, כשזה מתוקצב בהתאם לביצוע בפועל

משה גפני: רזרבה כללית

תמר לוי בונה: ברזרבה הכללית יש סכום של חצי מיליארד שקל

תמר לוי בונה:  זו כרית ביטחון שאושרה בממשלה למצב שבו התרחישים שלקחנו ישתנו ביחס למה שחזינו

תמר לוי בונה:  סביר להניח שזה יתגלגל כעודף לשנת 2024

מטי צרפתי הרכבי: אני לא מבינה למה לקחת כרית ביטחון של חצי מיליארד שבעצם מגדילה את הגירעון ל-30

מטי צרפתי הרכבי:  למה שלא יישאר 29

מטי צרפתי הרכבי: 5?     

תמר לוי בונה: הסברה של ראש הממשלה ושר האוצר הייתה שבגלל שאנחנו נמצאים בסיטואציה שכל כולה חוסר ודאות צריך שיהיה מרווח למקרה שבו ישתנה משהו בתחזיות

משה גפני: חצי מיליארד שקל?     

תמר לוי בונה: כן, כאשר לכל היותר לא יהיה בזה שימוש

משה גפני: דיור ממשלתי

דניאל אוסטר: 504,049,000 – הוצאה, 1,113,678,000 – הוצאה מותנית בהכנסה, ו-8,002,464,000 – הרשאה להתחייב

מטי צרפתי הרכבי: מה קרה לשיווק ופינוי מחנות צה"ל?     

עדי פרנקפורטר: מדובר בתכנית פיתוח שהמזומן מתוקצב בהתאם להרשאה ובהתאם לקצב הביצוע שקורה

מטי צרפתי הרכבי: בדיור הממשלתי יש שליש ביצוע מהתקציב

אורית פרקש הכהן: אלה המספרים אחרי שקיצצו את השניים נקודה משהו מיליארד מתוך המשרדים?     

תמר לוי בונה: כן

משה גפני: המשטרה ובתי סוהר

אביה ארון: סעיף 52 הוא סעיף הפיתוח של המשטרה ובתי הסוהר

אביה ארון:  מדובר בבינוי ובפרויקטים טכנולוגיים ארוכים

אביה ארון:   הוצאה – 405,010,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 15,028,000, הרשאה להתחייב – 716,452,000

אביה ארון:  המשטרה רצתה להגדיל את התקנים של השוטרים שלה בכ-1,160 תקנים, שזה בנוסף לסגירת הפער של כ-1,600 תקנים שכבר היו לפני, כשבפועל המצבה גדלה במעט מעל 600

חמד עמאר: זאת אומרת, 2,000 שוטרים פחות

אביה ארון: מהתכנון

משה גפני: רשויות פיקוח

ידידיה גרינוולד: הוצאה – 1,921,495,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 298,886, הרשאה להתחייב – 2,338,956,000, ושיא כוח אדם – 1,131

חמד עמאר: יש ליישום החלטות ממשלה תקציב של 1,268,000,000 שיורד עכשיו ל-77,000,000

חמד עמאר:  איזה החלטות ממשלה הורדתם?     

ידידיה גרינוולד: התקציב הזה הוא תקציב של החלטות ממשלה שבוצע, זו לא הורדה

ידידיה גרינוולד:  גם כעת מופיע כאילו מופחתים 330 מיליון שקל, אבל זו לא הפחתה, זו העברה למשרדים – משרד החינוך, משרד הרווחה ושאר משרדי הממשלה - לצורך מימוש תכניות הממשלה בחברה הערבית, בחברה הבדואית ובחברה הדרוזית

גלעד קריב: שמעתי היום את אחד מנציגי הממשלה מתייחס לכך שהכספים בתכניות הממשלה הקודמת בהיקף של 53 מיליארד ₪ נועדו לתומכי טרור

גלעד קריב:  האם משהו מהכסף הזה הוקטן בתקציבי 2023?    

ידידיה גרינוולד: החלטות הממשלה הקודמות לגבי המיעוטים ימשיכו בשנת 2023 בהתאם להחלטות הממשלה הנוכחית

גלעד קריב: זאת אומרת, לא הוכנס שום שינוי ב-2023 בתכניות הממשלה מ-2022 שהסדירו את אותן תכניות חומש לציבור הערבי במדינת ישראל

מטי צרפתי הרכבי: לגבי ההרשאות להתחייב – פה יש 2,038,000,000, כששנה שעברה זה היה 854

מטי צרפתי הרכבי:  מאיפה הגידול?     

אסף וקסלר: הגידול המרכזי הוא התוספת של פעילות מינהלת תקומה שנוספה לפני כחודש לתקציב

אסף וקסלר:  מדובר במיליארד שקל

גלעד קריב: המיליארד שקל זה לא ב-2023

אסף וקסלר: מיליארד שקל בהרשאה נוספו בשנת 2023

מטי צרפתי הרכבי: עדיין חסרים כ-500 מיליון

אסף וקסלר: היתרה מתפזרת על פני התכניות השונות

מטי צרפתי הרכבי: אחר כך יש 600 מיליון למינהלת תקומה בנפרד

אסף וקסלר: זה תקציב המזומן

יוראי להב-הרצנו: 	מה זה השורה של התפעול והפעולות שנרשמה ירידה של מיליון וחצי?   

אסף וקסלר: מדובר על תפעול ופעולות של היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה שפועלת מתוקף חוק התכנון והבנייה

אסף וקסלר:  יש שם ירידה לא משמעותית של התאמת מזומן בהתאם לאבני דרך ולביצוע שכבר בוצעה לפני כן

משה גפני: בריאות

תמר צ'ין: הוצאה – 764,162,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 264,716,000, והרשאה להתחייב – 942,233,000

תמר צ'ין:  השינוי היחיד בסעיף זה העברה מהוצאה להוצאה מותנית על כספי קק"ל

מטי צרפתי הרכבי: אנחנו רוצים על זה דוח

משה גפני: רשות האוכלוסין

אסף וקסלר: הוצאה – 957,561,000, הוצאה מותנית בהכנסה – 145,436,000, הרשאה להתחייב – 200,900,000, ושיא כוח אדם – 2,111 תקנים

ינון אזולאי: שיכון

אסף וקסלר: 1,785,394 – הוצאה, 4,063,767 – הוצאה מותנית בהכנסה, ו-11,104,689 – הרשאה להתחייב

נעמה לזימי: אני רואה שפיתוח תשתיות דיור ממש קוצץ

אסף וקסלר: הפיתוח לא קוצץ

אסף וקסלר:  גם פה יש התאמה בהתאם למה שנאמר קודם ביחס לקק"ל

גלעד קריב: כמה כסף קק"ל הולכים להרוויח?     

אסף וקסלר: שני מיליארד שקל

אסף וקסלר:  בסעיף יש תקצוב של 52 מיליון ₪ למקלטים בצפון, לפעילות שמשרד השיכון ביצע לאור הלחימה

אסף וקסלר:  כל יתר ההתאמות בתקציב נובעות בגין התאמות מזומן לביצוע

גלעד קריב: נראה שבחוק מכר דירות יש 1,250,000 משנה שעברה, מעודפים

גלעד קריב:  ב-2023 יש אפס השקעה מתקציב המדינה בהגדלת הסכום לטובת מכר הדירות, קניית דירות

אסף וקסלר: יש מגבלה גם על היכולת של הממשלה לבצע רכש של דירות בגלל אותו חוק מכר שהסתיים

נעמה לזימי: הוא אולי הסתיים, אבל אנחנו העברנו את החוק הזה בטרומית

אסף וקסלר: כרגע אין חוק בתוקף

ינון אזולאי: לא שילמתם, כי זה היה בהבנה איתכם

אסף וקסלר: לפני פברואר היה איזה שהוא מבצע של רכישה של הרבה דירות והיו הרבה הכנסות

אסף וקסלר:  נוצרה איזו שהיא קופה שמשרד השיכון התחיל לבצע

אסף וקסלר:  מכיוון שנשאר תקציב בקופה לבצע רכש של דירות, לא היה צורך לתקצב

גלעד קריב: כמה כסף הוצא עד לנובמבר ברכישת דירות? כמה דירות נרכוש ב-1,250,000,000

אסף וקסלר: סדר גודל של 600 דירות, בהיקף של 800,900 מיליון שקל

גלעד קריב: זאת אומרת, כרגע נשארו לנו עודפים

גלעד קריב:  מה שהיה צריך להיות זה שהמדינה בגלל שהסתיים חוק המכר הייתה צריכה לשים 300 מיליון שקל בשנה על רכישות

גלעד קריב:  כרגע המשמעות היא שב-2024 מה שיישאר מהעודף זה 300 מיליון

אסף וקסלר: ב-2024 יישאר בין 300 ל-450 מיליון שקל

גלעד קריב: מה הולכים לעשות עם זה?     

אסף וקסלר: זו כרגע המסגרת

גלעד קריב: אדוני, מכיוון שהממשלה סירבה להתקדם איתכם באישור חוק המכר, בהארכת חוק המכר, למרות שהייתה פה תמימות דעים של אופוזיציה וקואליציה - -     

נעמה לזימי: הייתה הבטחה של יועץ ראש הממשלה

גלעד קריב: לפי דעתי צריך להתנות את אישור התקציב בזה שהם יתכבדו וישימו בתקציב המעודכן – הם הרחיבו אותו ב-30 מיליארד ₪ ועוד שני מיליארד ₪ מקק"ל – 250 מיליון ₪ לרכישת דירות, ככה שנתחיל את 2024 עם עודף של חצי מיליארד

נעמה לזימי: הייתה התחייבות של יועץ ראש הממשלה ושל שר השיכון

ינון אזולאי: אם החוק היה עובר, היינו נלחמים וזה פה היה צריך להיות

גלעד קריב: אם החוק היה עובר, לא היה צריך להילחם

ינון אזולאי: אם החוק עבר רק טרומית, עדיין כסף לא יהיה לנו

ינון אזולאי:  יהיה יותר קל להעביר אותו ל-2024 מאשר עכשיו

יסמין פרידמן: מה זה הכסף הזה מחוק המכר? הרי כל דירה נמכרת הרבה יותר זול ולא ניתן לקנות עם הכסף דירה חדשה

יסמין פרידמן:  הממשלה לא הוסיפה שקל לרכישת דירות חדשות

יסמין פרידמן:  כל מה שיש היום זה משנת 2022

יסמין פרידמן:  ב-2023 וב-2024 אין שקל

אסף וקסלר: גם בשנת 2022 לא היה תקציב נוסף

יסמין פרידמן: היה 1,700,000,000 לרכישת דירות חדשות

יסמין פרידמן:  אני לא יודעת מה עשו עם זה

ינון אזולאי: אסף, אתה מכיר את ה-1,700,000,000 הזה? מה נעשה עם ה-1,700,000,000?      

אסף וקסלר: ה-1,700,000,000 הוא סכום ערטילאי שלא התקבלו בגינו החלטות או יישום

ינון אזולאי: איפה הוא?     

יוראי להב-הרצנו: מה זה סכום ערטילאי?     

אסף וקסלר: הוא איזו שהיא אמירה שבסופו של דבר נאמרה - -     

נעמה לזימי: הוא לא אמירה, הוא מיועד לרכש

אסף וקסלר: הוא לא בוצע ולא מומש

ינון אזולאי: איפה הוא היום?     

אסף וקסלר: בתוך התעדוף הממשלתי הוחלט לא לקדם את הדבר הזה

אסף וקסלר:  יש בסוף מסגרת שמאפשרת כיום רכש של דירות בדיור הציבורי, לכן מבחינת תעדוף תקציבי אין שום היגיון בלתקצב פעילות נוספת

ינון אזולאי: תשלח לוועדה עדכון לגבי מה שנעשה עם ה-1,700,000,000

נעמה לזימי: השתמשתם בכסף הזה?     

אסף וקסלר: לא תוקצבו 1,700,000,000 מעולם

אסף וקסלר:  100% מהכנסות הקרן הולכות לרכש דירות, כאשר כמו שנאמר פה, על חמש דירות שנמכרות יש יכולת לקנות בערך דירה אחת

יסמין פרידמן: יש בעיה עם חוק המכר כשלא מוסיפים כסף

אסף וקסלר: הדירות נמכרות בהנחה דרמטית

יסמין פרידמן: יש בעיה עם זה שלא מתקצבים

גלעד קריב: זה לא עם חוק המכר

גלעד קריב:  הבעיה היא ששנים ממשלות ישראל לא מתקצבות קניית דירות

אסף וקסלר: גם בשנה הבאה יהיה סדר גודל של חצי מיליארד שקל ועוד כמה מאות מיליונים

ינון אזולאי: אסף, תבדוק את זה

ינון אזולאי:  מפעלי מים

ליהי צלאל: 606,425,000 – הוצאה, 1,997,000 – הרשאה להתחייב

גלעד קריב: למה הירידה במענקים לתאגידי מים? היה פחות צורך במענקים?     

ינון אזולאי: צריך לקחת מהם

ינון אזולאי:  אתה רוצה עוד לתת להם מענקים? את תאגידי המים צריך לסגור

נעמה לזימי: אני איתך בזה, ינון

גלעד קריב: גם אני

ינון אזולאי: יש חוק שאומר ש-50% מתאגידי המים צריכים להיסגר, אבל עדיין לא יושם החוק

חמד עמאר: אני לא רוצה אותם בכלל

נעמה לזימי: חד משמעית

ליהי צלאל: הירידה היא עקב תת ביצוע של פרויקטים

ליהי צלאל:  התאגידים האלה עובדים באזורים שהביצוע של המפעלים מאתגר

ינון אזולאי: למה החוק שאומר שצריך לסגור 50% מהתאגידים לא מיושם?     

ליהי צלאל: החוק תוקן

ינון אזולאי: לכמה? ל-30%?     

ליהי צלאל: לשנה הזאת

ליהי צלאל:  אין לנו בעיה של מספר התאגידים

נעמה לזימי: איפה החוק תוקן?   

ליהי צלאל: הוא תוקן בוועדת הכלכלה

ליהי צלאל:  זה תיקון של חבר הכנסת דוד ביטן

נעמה לזימי: הם לא ביטלו את החוק, הם ביטלו את הסנקציה

נעמה לזימי:  יש עדיין את החוק הזה

ליהי צלאל: אין מגבלה של מספר התאגידים

ינון אזולאי: תעשיה

גל ברנס: 49,562,000 – הוצאה, 150,268,000 – הוצאה מותנית בהכנסה, 407,141,000 – הרשאה להתחייב

גלעד קריב: מה זה תעשייה?     

גל ברנס: פיתוח אזורי תעשייה

גלעד קריב: באחריות של איזה משרד זה?     

ינון אזולאי: משרד הכלכלה

ינון אזולאי:  תיירות

עידו חי: 369,337,000 – הוצאה, 100,862,000 – הוצאה מותנית בהכנסה,  363,211,000 – הרשאה להתחייב

יוראי להב-הרצנו: בפיתוח תשתיות תיירותיות הייתה עלייה ניכרת

עידו חי: הפיתוח לתשתיות תיירות הוא מנגנון של מצ'ינג שמשרד התיירות עושה אל מול מי שמפתח תשתיות תיירות, כלומר מלונאים וכו'

עידו חי:  הם בונים, משקיעים בתשתית, ולאחר מכן המשרד מבצע מצ'ינג מולם על ההשקעה שהם ביצעו

עידו חי:  העלייה בביצוע שהייתה בשנה הזאת מתנה את העלייה במזומן שצריך להביא

יוראי להב-הרצנו:  צפיתם 117 מיליון וזה הפך להיות 229 מיליון?     

עידו חי: כן

יוראי להב-הרצנו: לא יכולתם לדחות את זה יותר?     

עידו חי: זה ענף שיש בו תנודתיות

גלעד קריב: בשורה של החברה להגנת ים המלח יש איזו שהיא סטטיות מדאיגה

עידו חי: זה סעיף פיתוח

עידו חי:  ההגדלה צריכה הסבר, לא הסטטיקה

גלעד קריב: מה מצבה של החברה להגנת ים המלח ובמה היא עוסקת?     

ינון אזולאי: היא מטפלת בבולענים

גל ברנס: החברה אחראית שם על כל נושא הגנת ים המלח

גל ברנס:  תוקצב בעבר סכום מאוד גדול שמתבצע באופן פרויקטלי

ינון אזולאי: תחבורה

גלעד קריב: אנחנו מאוד מתרשמים מעדכון ההשקעה בתחבורה ציבורית כלפי מטה

גלעד קריב:  זה עולה בכמיליארד שקל

אורית פרקש הכהן: אולי בגלל זה אין הסעות לחיילים בסופי השבוע, לא?        

דנה דובר: 32,132,289,000 – הוצאה, 2,762,722,000 – הוצאה מותנית בהכנסה, 82,263,936,000 – הרשאה להתחייב

גלעד קריב: בעקבות מה הרכבות הכבדות מזנקות?     

דנה דובר: אנחנו מקדמים בכל אחת מהתכניות האלו הרבה מאוד פרויקטים

דנה דובר:  לאור נוכחותכם הרבה בוועדות על חוק ההסדרים אתם גם יודעים על המורכבות שיש בביצוע פרוייקטי תשתית

דנה דובר:  מה שיש כאן זה ביצוע והתאמה של המזומן למה שיצא בפועל

דנה דובר:  יש פרויקטים שהתעכבו, כמו התכנית של תחבורה ציבורית והסעת המונים

דנה דובר:  יש מקומות שבהם הצלחנו יותר והכסף מועבר לשם

יוראי להב-הרצנו: מאחר ומדובר בסכומים שמתקרבים למיליארד שקל, את יכולה לתת דוגמאות?     

דנה דובר: לדוגמה, לקו הירוק בירושלים, שהיה צפוי להיפתח במהלך שנת 2023, היינו אמורים לשלם אבן דרך בסכום מאוד מאוד גבוה – הוא יידחה לשנת 2024

גלעד קריב: כל המיליארד הזה הוא תוצאה של עיכובים, לא של שינוי תכניות, נכון?     

ינון אזולאי:  האם בוטלו פרויקטים?     

דנה דובר: לא

דנה דובר:  מה שיש כאן זה לא כתוצאה מביטול פרויקטים, זה מזומן בהתאם לקצב הביצוע

נעמה לזימי: בסעיף 5103, שזה כבישים ותחבורה ציבורית, יש תת ביצוע

נעמה לזימי:  זה לא בגלל שביטלו כבישים לתחבורה ציבורית, נכון?     

דנה דובר: נכון

חמד עמאר: למה יש ירידה ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים?     

דנה דובר: הרשות לבטיחות בדרכים מתוקצבת בסכום שמוגדר כשלה, כאשר במהלך השנה, על בסיס פרויקטים בטיחותיים שהיא בוחרת, הם מועברים לתכניות אחרות

חמד עמאר: היא עדיין מעבירה למשטרה?     

דנה דובר: לא רק למשטרה

דנה דובר:  אם בתכנית של כבישים עירוניים רוצים לבצע תכנית של סל מיתון תנועה בשביל לוודא שיהיו פחות תאונות דרכים, הרשות לבטיחות בדרכים צריכה להקצות לזה סכום

יוראי להב-הרצנו: למה זה מתוקצב בכמעט 166 מיליון שקלים ובתקציב החדש זה ירד ל-800,000 שקל?      

דנה דובר:  הרשות לבטיחות בדרכים מתוקצבת כל שנה בסכום שמיועד לה

דנה דובר:  במהלך השנה היא בוחרת לאיזה פרויקטים יש להקצות את הכסף כפרוייקטי פיתוח למען בטיחות בדרכים, כשבפועל הסכום מוקצה דרך תכניות אחרות

גלעד קריב: אני רואה בסעיף 89 עלייה של מיליארד ₪ בתמיכות בתחבורה ציבורית

גלעד קריב:  בעקבות מה זה?      

דנה דובר: העלייה הזאת נובעת מכמה דברים, כאשר אחד מהם זה העלייה במדד תשומות האוטובוסים שמשפיע מאוד על ההוצאות

דנה דובר:  מה שקרה בעקבות המלחמה זה שהייתה ירידה בפדיון של נוסעים בתחבורה הציבורית, מה שמשמעותית מגדיל את הוצאות הסובסידיה

יסמין פרידמן: יש פער של ארבעה מיליארד בתמיכות בתחבורה ציבורית

יסמין פרידמן:  היו 46 מיליארד, עכשיו יש 42 מיליארד

יסמין פרידמן:  למה הפער הזה?     

גלעד קריב: אתם אומרים שזה עיכוב בפרויקטים, אבל אחרי זה בסעיף של כבישים, שאני מבין שזה הנתיבים המיוחדים, יש ירידה של כמעט 100 מיליון שקל

גלעד קריב:  התחושה היא שבשעה שההשקעה בתשתיות כבישים כלליות עולה, כל מה שקשור בתחב"צ מתעכב

דנה דובר: זה סעיף פיתוח, לכן ההחלטה על פרויקט יוצאת סביב ההרשאה

דנה דובר:  ברגע שמחליטים על הרשאה, המזומן הוא בהתאם לקצב הביצוע של הקבלנים

גלעד קריב: המשמעות היא שגם בסלילת נתיבי תחבורה ציבורית וגם בפרויקטים של תחבורה ציבורית אנחנו רואים עיכובים מאוד גדולים

יסמין פרידמן: מה לגבי השאלה ששאלתי?     

דנה דובר: יש יחסית הרבה הרשאה להתחייב שתוקצבה מלכתחילה, מתוך הבנה שייחתמו כל מיני מכרזים חדשים שכרגע מתעכבים מכל מיני סיבות

דנה דובר:  כשההרשאה תידרש בשביל להשלים את ההתחייבות, נתקצב אותה

יסמין פרידמן: יהיה לכם מאיפה לתקצב?     

דנה דובר: אנחנו לוקחים את זה בחשבון, כמו שאנחנו לוקחים בחשבון דחייה ועיכובים של פרויקטים

ינון אזולאי: הוצאות פיתוח אחרות

ידידיה גרינוולד: 2,228,630,000 – הוצאה, 1,162,200,000 – הוצאה מותנית בהכנסה, 3,058,839,000 – הרשאה להתחייב

נעמה לזימי: תחת מה זה הוצאות פיתוח אחרות?     

ידידיה גרינוולד: הכוונה להוצאות פיתוח רוחביות שהן לא בהכרח בליבת הפעילות של המשרדים

ידידיה גרינוולד:  בעוד שבמשרד השיכון או במשרד התחבורה הוצאות הפיתוח הן די ברורות, פה אנחנו מדברים על הוצאות פיתוח שהן לא בליבת הפיתוח של המשרדים

ינון אזולאי: תשלום חובות

אוריאל שם טוב: 143,251,133,000 שקלים עבור תשלום חובות

יסמין פרידמן: בעמודה של הסעיפים הקואליציוניים היו 96 מיליון, עכשיו אני רואה שנשארו מינוס 18 מיליון

יסמין פרידמן:  האם זה אומר שלהסכמים הקואליציוניים הועברו יותר כספים ממה שתוכנן?     

אוריאל שם טוב: בסעיף 83 המקורי כן תוקצב תקציב קואליציוני מעבר למה שהתבצע בפועל

יסמין פרידמן: זאת אומרת, בפועל הועברו יותר כספים קואליציוניים ממה שתוכנן

אוריאל שם טוב: למה? פחות

תמר לוי בונה: כל הכספים הקואליציוניים שמועברים, מועברים בהתאם להחלטה 1,096, אין שום דבר שנעשה מעבר להחלטה הזאת

תמר לוי בונה:  מכיוון שזאת הפעם הראשונה שלנו זכור שמגישים תקציב כשיש תקציב אחר במערכות, אז יש כל מיני באגים, בעיקר בתכניות רזרבה כמו התכנית הזאת שבה רואים את התכנית במינוס

תמר לוי בונה:  התכנית הזאת נמצאת על אפס, אבל מה שקרה זה שכשהגיעו העודפים, הם נלקחו משם והועברו לשימושים אחרים

משה גפני: מפעלי משרד ראה"מ והאוצר

עדי פרנקפורטר: 691,017,000 – הוצאה, 21,000,000 – הרשאה להתחייב, ושיא כוח אדם – 130

משה גפני: מה זה המפעלים האלה?     

עדי פרנקפורטר: מפעלים ממשלתיים כגון המדפיס הממשלתי שלא מזמן אישרנו לו תוספת של הרשאה

משה גפני: בתי חולים לבריאות הנפש

תמר לוי בונה: 123,982,000 – הוצאה

תמר לוי בונה:  זה החלק של המפעל העסקי, זה לא מה שיוצא במסגרת ההוצאות של סעיף 24

תמר לוי בונה:  זה נכון גם לגבי בתי חולים ממשלתיים, כששם אנחנו רואים 12,419,071,000 – הוצאה, ושיא כוח אדם – 30,757

תמר לוי בונה:  אין שינוי במפעלים העסקיים מהתקציב שאישרתם בכנסת

משה גפני:  נמל חדרה

דנה דובר: הוצאה – 31,994,000, שיא כוח אדם – 7 תקנים

משה גפני: רשות מקרקעי ישראל

דניאל אוסטר: הוצאה – 24,216,533,000, הרשאה להתחייב – 12,450,000,000, ושיא כוח אדם – 779

יסמין פרידמן: הסעיף של פיתוח ההתיישבות הבדואית הוא היחיד שיש בו 000000

דניאל אוסטר: הפעילות של הרשות לפיתוח התיישבות החברה הבדואית מתוקצבת דרך תקציב רשות מקרקעי ישראל

דניאל אוסטר:  אם תסתכלי על סעיף 98 תוכלי לראות את המזומן

דניאל אוסטר:  את רואה אפס כי את מסתכלת על המזומן, אבל זו הוצאה מותנית בהכנסה שמגיעה מרשות מקרקעי ישראל

משה גפני: אני עושה הפסקה

משה גפני:  נחדש את הישיבה, בעזרת השם, מחר ב-09:30

משה גפני:  תודה רבה, לילה טוב לכולם

משה גפני:  אני מודה לכם על הדיון הפורה