ועדת המשנה לקידום תעשיית ההייטק, כנסת 25, פרוטוקול מספר 4, 2023-09-07 00:00

אביגדור ליברמן: תודה רבה לכולם, תודה רבה לח"כים, לעודד פורר ולשרון ניר שגם טרחו והגיעו, אבל בעיקר לשוק הפרטי שבאמת מביע עניין רב

אביגדור ליברמן:  בדרך מהשדה לכאן עדיין קיבלתי טלפונים וכל מיני הערות

אביגדור ליברמן:  אני יודע שהציגו לך נתונים, אז תדע שאלה נתונים לא נכונים, אני אעביר לך את המתוקנים

אביגדור ליברמן:  כבר ראיתי מכל הכיוונים, אנשים קיבלו חלקית, מקבלים, מתעניינים

אביגדור ליברמן:  לכל אחד יש דעה על הסיפור הזה, כנראה נצטרך להתעכב איתו

אביגדור ליברמן:       אבל אני רוצה להזכיר את כל ההשתלשלות ובקשה מיוחדת

אביגדור ליברמן:  כולנו בסוף הסכמנו שהיום התחרות בתחום ההייטק היא קודם כול תחרות בין המדינות, אילו הטבות ואילו מענקים ומה משקיעים ומה מכירים

אביגדור ליברמן:  אנחנו ביקשנו ממאיה שוורץ, מנכ"לית איגוד ההייטק, להציג את ההטבות שענף ההייטק מקבל בכל מיני מדינות בעולם, ואנחנו נשמח להשוות את זה למה שמקובל בארץ

אביגדור ליברמן:  יש עוד כמה אנשים מהשוק הפרטי שביקשו להשלים, להציג את הכיוונים שלהם, אז אני מקווה שתהיה פה ישיבה מרתקת

אביגדור ליברמן:  אני מקווה שיש נציגי ממשלה בודדים למראית עין לפחות

אביגדור ליברמן:  אני מתחיל

אביגדור ליברמן:  מאיה, בבקשה

מאיה שוורץ: שלום לכולם, נעים מאוד, אני מנכ"לית איגוד ההייטק

מאיה שוורץ:  תודה רבה לך, כבוד היושב-ראש אביגדור ליברמן

מאיה שוורץ:  אכן נתבקשנו להכין איזושהי השוואה

מאיה שוורץ:  אלו מכם שקיבלו את החומר לפני, עשינו שינויים לאור כמה הערות שקיבלנו

מאיה שוורץ:  תודה גם לרשות החדשנות שדייקה אותנו – אמיר גונן פה

מאיה שוורץ:       דבר ראשון אנחנו רוצים להתחיל בהחזרת הטבה מס' 43 של רשות החדשנות שהייתה בזמנו והגברתה, ובעצם עמדו לטובת הציבור שני מיליארד שקלים

מאיה שוורץ:  המסלול היה מסלול הגנות ממשלתיות של עד 40% מפני ירידת ערך - - -       

אביגדור ליברמן: מי פה נציג רשות החדשנות?     

יאיר גולן: שניים

יאיר גולן:  אני גם

אביגדור ליברמן: אוקיי

מאיה שוורץ: זאת הייתה תוכנית מצוינת מבחינתנו

מאיה שוורץ:  ראינו שהשקיעו בשוק, המוסדיים נכנסו והשקיעו בהיקף של 1

מאיה שוורץ: 25 מיליארד שקלים שהשתמשו מתוך שני מיליארד השקלים שהוקצו לטובת העניין

מאיה שוורץ:  זה העמיק השקעות מקומיות והביא להשקעות נוספות

מאיה שוורץ:  אחד מהדברים שראינו לנכון זה שהיו פה 42% בסבב C ומעלה, שאלה סבבים שלרוב יותר קשה להשקיע בהם

מאיה שוורץ:  דרך אגב, יש פה את ארז שחר שאני יודעת שהוא משקיע בסבבים הגבוהים יותר

מאיה שוורץ:  אנחנו נחזור על זה בסוף בהמלצות – זאת תוכנית שלא קיימת היום, אז אנחנו חושבים שזה אחד הדברים המוסדיים שהיו בזמנו

מאיה שוורץ:       הרקע להשוואה שערכנו – נעזרנו בפרוסט אנד סאליבן ובעוד כמה מומחים בארץ

מאיה שוורץ:  קיבלנו הרבה מאוד דוחות

מאיה שוורץ:  התמקדנו ב-15 מדינות: ארצות הברית, בלגיה, קנדה, פולין מאוד חזקה, בריטניה, אירלנד, והסתכלנו על כמה סגמנטים, חלק מהם הם מומחים זרים – כל העניין של הבאת מומחים זרים הוא בשביל לגשר על פערי ידע שלנו כמדינה – תמריצי מס הכנסה, אישור מס מופחת, פטורים ממס, מענקים ותמריצים הקשורים לפטנטים

מאיה שוורץ:       בחרנו להתמקד בארבעה פילארים מרכזיים, אחד מהם זה מומחים זרים

מאיה שוורץ:  נדבר רגע על המצב בישראל

מאיה שוורץ:  לישראל אנחנו מביאים מומחים זרים, ולמומחה יש קושי מאוד משמעותי בהתנהלות שלו בתוך המדינה, אם זה חשבון בנק - - -  

אביגדור ליברמן: שנייה, אני רוצה בצורה מסודרת

אביגדור ליברמן:  אנחנו מדברים על היתרונות שמעניקות מדינות זרות בהשוואה למדינת ישראל

אביגדור ליברמן:  כרגע הרכיב הראשון שאנחנו בודקים זה מומחה זר

מאיה שוורץ: כן

מאיה שוורץ:  זה לא רק מענקים אלא בכלל

מאיה שוורץ:  דיברנו על כל מיני הטבות

אביגדור ליברמן: לא, כל ההטבות שהוא מקבל, כל סבר הפנים למומחה זר

מאיה שוורץ: נכון

מאיה שוורץ:  הראשון הוא מומחים זרים שמביאים לארץ לטובת גישור על פערי ידע וטכנולוגיות שקיימים בארץ, והם נתקלים במספר דברים

מאיה שוורץ:  קודם כול, הם מגיעים לפה לשנה אחת, אפשר להאריך את זה לחמש

מאיה שוורץ:  כאשר בחו"ל הם מקבלים אשרות לחמש עד שבע שנים די מהר ותוך כמה ימים, פה זה ביורוקרטיה יותר איטית

מאיה שוורץ:  היום זה גם משהו שרשות החדשנות סידרה, אבל עדיין מגיעים לבין שנה לחמש שנים

מאיה שוורץ:  הטבת המס שנותנים למומחים האלה היום מסתכמת בשנה אחת בלבד גם אם נשארים פה לחמש שנים

מאיה שוורץ:  זאת אומרת, אם בחו"ל הם מקבלים הטבות מס, לדוגמה בדנמרק הם מקבלים שבע שנים של הטבות מס, ובאירלנד, שוודיה, הולנד, הם מקבלים חמש שנים, בארץ גם אם הם יישארו לחמש שנים הם יקבלו הטבת מס לשנה אחת בלבד

מאיה שוורץ:      לצד זה יש את הקושי הביורוקרטי, ואיתו פתחתי, שהוא כל העניין של הביטוח הרפואי, הם לא יכולים להוציא כרטיס אשראי, הם לא יכולים לפתוח חשבון בנק, כך שזה משהו שאנחנו מזהים בתור איזשהו פער מול מדינות העולם ואנחנו רוצים וממליצים לגשר עליו

מאיה שוורץ:       מענקים – בעולם כרגע מקובל, ואנחנו רואים את זה בכמה מדינות, למתג את אותה מדינה כמומחית תוכן

אביגדור ליברמן: סליחה, יש עוד דבר משמעותי שנתקלתי בו מספר רב של פעמים

אביגדור ליברמן:  אותו מומחה שלא צריך היתר עבודה כי הוא בעל תקן מומחה, ונכנס, אם הוא רוצה לבוא לחמש-שש שנים ורוצה להביא משפחה, ובמקרה הזה הוא קתולי, מה דינו?     

נעם דן: רשות האוכלוסין

נעם דן:  איפה רשות האוכלוסין?      

אביגדור ליברמן: בסדר

אביגדור ליברמן:  רשות האוכלוסין אומרת: לא, וזה חלק מהבעיה

אביגדור ליברמן:  האם מישהו ניסה להתגבר?      

יאיר גולן: להביא את המשפחה?      

אביגדור ליברמן: כן

יאיר גולן: אני רואה חשבון מרשות החדשנות

יאיר גולן:  עד כמה שידוע לנו יש יכולת להביא את המשפחה, הוא יכול לעשות רילוקיישן יחד עם המשפחה

יאיר גולן:  יש קשיים נוספים ביורוקרטיים גם בעניין הזה – אם ילדים רוצים ללמוד באוניברסיטה, אז יש קושי להירשם

אביגדור ליברמן: אבל יש איזשהו מנגנון מסודר, זאת לא בעיה

יאיר גולן: המנגנון להביא את העובדים הוא מאוד פשוט ומהיר

יאיר גולן:  רשות האוכלוסין מטפלת בזה

יאיר גולן:  אנחנו מטפלים רק בשלב של הבאת האישור לרשות האוכלוסין כשמדובר בחברת מו"פ ובעובד שמגיע לחברת מו"פ

יאיר גולן:  מכאן הם מטפלים בנוהל, אנחנו לא מטפלים בזה

יאיר גולן:  זה שלהם

אביגדור ליברמן: ג'ורדן, תרשמי לי בבקשה סעיף ראשון שאנחנו מאוד רוצים לבדוק את כל התהליך, כל הסאגה, הבאת מומחים זרים ובעקבות כך הבאת המשפחות שלהם

עודד פורר: ומתן היתר עבודה גם לאישה או לבעל

אביגדור ליברמן: כל הסידורים, קופת חולים לבני משפחה

אביגדור ליברמן:  מגיע מומחה מאירלנד למדינת ישראל – אני אומר מקרה ספציפי שלא נזכיר – באמת בעל שם עולמי, קתולי, מגיע עם המשפחה

אביגדור ליברמן:  המשפחה רוצה להשתלב, היא לא תשב בבית, בקופת חולים וביטוח לאומי וביטוח סיעודי ובתי ספר ואישור לעבוד, ופה זה פשוט חומה בצורה

אביגדור ליברמן:  אני רוצה שבהחלט נדבר על כך בהמשך

מאיה שוורץ: דיברנו על מענקים בעולם

מאיה שוורץ:  דיברנו על כך שיש מדינות היום שצובעות את המיקוד שלהן בצבע מסוים

מאיה שוורץ:  לדוגמה, בארצות הברית יש מענקים נרחבים לתעשיית השבבים

מאיה שוורץ:  ארצות הברית משקיעה שם מאות מיליוני דולרים כדי שתעשיית השבבים תיבנה ותהיה אצלה

אביגדור ליברמן: מי משקיע?      

מאיה שוורץ: ארצות הברית, המדינה – טכנולוגיות ירוקות, גם כי אלו התקנות וכך הם יימנעו ממיסים בעתיד עבור תעשייה מזהמת, וגם כי הם זיהו שזה יכול להיות סגמנט שהוא בצמיחה מאוד גדולה ויוכלו למכור טכנולוגיות כאלה ברחבי העולם

מאיה שוורץ:  לדוגמה, באירלנד תחום הגיימינג – המדינה מיצבה שתחום הגיימינג זה תחום שאפשר להיכנס אליו בצורה מהירה ולעשות עליו סיבוב, אקזיט מהיר, כי לא נדרשות שם השקעות גדולות, והם פשוט מיקדו את עצמם בתור מדינה שתומכת בתחום הזה, ורואים לשם נהירה של סטרטאפים בתחום הזה

מאיה שוורץ:       בישראל התחלנו לראות את זה בתחום הסייבר

מאיה שוורץ:  אנחנו רואים טיפה פודטק לפי אזורים – Industry 4

מאיה שוורץ: 0, לא מספק, לא מספיק, אין קריאה להתמחות סגמנטלית

עודד פורר: כשאת אומרת ארצות הברית, הייתה איזושהי החלטת מדיניות של הממשל, זה התחום?     

מאיה שוורץ:  כן

עודד פורר: ואין שום דבר כזה אצלנו בעצם

מאיה שוורץ: לא, אין אצלנו תחום מסוים

מאיה שוורץ:  יש הרבה תחומים

מאיה שוורץ:  בעצם זו מדיניות של רשות החדשנות בעיקר במה הם מתמקדים

מאיה שוורץ:  אנחנו נדבר על כך שהיום רשות החדשנות משקיעה בעיקר איפה שיש מצד אחד כשל שוק

מאיה שוורץ:  זאת אומרת, לדוגמה תחום הסייבר בגלל שהוא הפך להיות מעצמה, אז הם כמעט ולא ישקיעו בתחום טכנולוגיות סייבר

מאיה שוורץ:  לצד זה אנחנו רואים חברות מתחום החלל שעל פניו חייבים לקדם את התחום הזה, אבל הוא תחום שנראה בו ROI בעוד הרבה מאוד שנים ואז גם לא משקיעים

מאיה שוורץ:  זה בעצם נוצר בגלל בעיה תקציבית של רשות החדשנות - - - מצטמצם לתחומים מסוימים

מאיה שוורץ:       אנחנו מסתכלים על מענקים להקמת פעילות

מאיה שוורץ:  בארץ כמעט ואין מענקים להקמה של פעילות, רק לפיתוח, רק ממש R&D

מאיה שוורץ:  לא נראה חברות שרוצות להקים אז ישלמו להן על המשרדים או על העסקה של אנשים שלא במו"פ

מאיה שוורץ:  בפולין, הונגריה, סין, אירלנד, אנחנו רואים מענקים נרחבים להקמת פעילות חדשה או להעברת פעילות ממקום אחר

מאיה שוורץ:  מדובר במאות מיליוני דולרים שהמדינות משקיעות בשביל להקים אצלן פעילויות חדשות

מאיה שוורץ:       נדבר רגע על תקציב מו"פ

מאיה שוורץ:  בישראל הוא עומד כבר שנים על 1

מאיה שוורץ: 5 עד 2 מיליארד שקל שנתי

מאיה שוורץ:  דיברתי עם חבר'ה מרשות החדשנות, הם אומרים שבערך זה התקציב 20 שנה

מאיה שוורץ:  יחסית לתוצר זה רק מראה כמה אנחנו הולכים וקטנים והולכים אחורה בתקציב הזה

מאיה שוורץ:  באירופה ובארצות הברית אנחנו רואים לפחות 0

מאיה שוורץ: 5% מהתוצר, בישראל זה כבר לא מתקרב לשם

מאיה שוורץ:       מיסוי – יש את כל נושא הפילאר 2 שמדובר עליו כיום בעולם, זה בעצם החלת מיסוי של 15% רוחבי על כולם, על כל החברות

מאיה שוורץ:  אנחנו שומעים על זה כבר הרבה מאוד זמן מחברות אצלנו באיגוד ההייטק, חברות רב לאומיות שאומרות: תכף מחילים עלינו 15% ואין לצד זה שום הטבות, כשבעולם מדברים על מענקים כדי לספוג את העלייה בעניין

מאיה שוורץ:  ישראל כרגע נמצאת בשלב גיבוש המדיניות

מאיה שוורץ:  אין הצהרה, יש חוסר ודאות מאוד משמעותי

מאיה שוורץ:  אני שומעת עליו כבר יותר משנה וחצי

אביגדור ליברמן: מי מגבש את המדיניות?     

מאיה שוורץ: השמועות אומרות

אביגדור ליברמן: בינתיים הבנתי שדודי אמסלם מגבש את זה

מאיה שוורץ: אין הצהרה על זה, יש חוסר ודאות בעניין

מאיה שוורץ:  חוסר ודאות כמו שאנחנו יודעים הוא לא כל כך טוב לעסקים, וכרגע אין אמרה על איזשהן הטבות חלופיות בשביל העלאת המס

מאיה שוורץ:  אנחנו רואים מדינות אחרות כמו אירלנד שהיא עמוק בפנים, התאימו את הכול למס החדש, התחילה מדיניות כזאת בכל העולם

מאיה שוורץ:  אירלנד, ארצות הברית ואנגליה כבר הצהירו לגבי המדיניות שלהן והן נותנות זיכויים רוחביים לכל חברות ההייטק

אביגדור ליברמן: אנגליה אני עוד יכול להבין - - - שזה לא כל כך נכון, אבל אירלנד חייבת להטיל את כל ההטבות בהתאם להחלטות השוק האירופי, היא לא יכולה לבד לעשות את ההטבות, שוב כשאיחוד המוסדות הלכו לאירופה - - -     

מאיה שוורץ: אנחנו רואים דיפרנציאציה

מאיה שוורץ:  אני רואה בפולין דברים שאין בשאר העולם

אליעזר קפלן: אני יכולה להתייחס?      

מאיה שוורץ: כן

אליעזר קפלן: אני מנהלת מחלקת חוקי עידוד בחטיבה המקצועית ברשות המיסים

אליעזר קפלן:  לעניין החלת הוראות פילאר 2 בישראל כמובן זה משהו שעדיין בדיונים פנימיים, אבל אני רוצה להגיד לעניין הזה שאם תתקבל החלטה ליישם את הוראות פילאר 2 בישראל, אני מניחה שהכיוון ככל הנראה לתת לזה טיפול הוליסטי

אליעזר קפלן:  כלומר, המדינה לא תפגע בשוק ההייטק ברמה כזאת של העלאת שיעורי המס מבלי לתת לזה מנגד הטבות שמשפרות, שמפצות על זה

אליעזר קפלן:  כלומר, אנחנו כמדינה לא נישאר מאחור

אביגדור ליברמן: אבל כרגע אין לנו שום דבר מגובש

אליעזר קפלן: נכון, כרגע אין, אבל אם יהיה יינתן לזה פתרון וטיפול הוליסטי

אליעזר קפלן:  כלומר, מצד אחד העלאת שיעורי המס, מצד שני יהיו איזשהן הטבות

אביגדור ליברמן: אז למה מחכים?      

אליעזר קפלן: אלה החלטות שצריכות להתקבל אחרי שתגובש מדיניות ויתקבלו מסקנות סופיות

אליעזר קפלן:  פשוט זה עדיין בשלבים מקצועיים, כל העניין הזה בבדיקות מקצועיות

אביגדור ליברמן: כמה זמן נמצאות בבדיקה המקצועית הזאת כל ההטבות ומתי היא תסתיים?      

אליעזר קפלן: מה שנמצא בבדיקות זה יישום של הוראות פילאר 2 בישראל, השלכות על המשק

אביגדור ליברמן: כן, אבל אני זוכר את זה פחות או יותר שנה

אביגדור ליברמן:  כמה זמן זה ייקח, שלוש, ארבע, חמש שנים?     

אליעזר קפלן: אני לא יכולה ממש להתייחס לזה, אבל אני רוצה להתייחס למה שאמרת לגבי הטבות מס ותמריצים בעולם החדש של פילאר 2 כמו שלמשל אירלנד יישמה אותם

אליעזר קפלן:  המתווה של OECD מתיר הטבות מס, מתיר תמריצי מס, פשוט זה מגיע בצורה שונה ממה שזה נהוג היום, וישראל תצטרך פשוט להתאים את עצמה, אבל זה אפשרי וזה קיים

אליעזר קפלן:  פילאר 2 לא חוסם תמריצי מס, הוא פשוט מדבר על העלאת המיסים ועל עולם חדש של תמריצים שמבוססים על מענקים וזיכויי מס

אליעזר קפלן:  כלומר, במתווה של OECD – מי שקורא את המסמך הרחב – יש ממש הנחיות לתמריצי מס המותרים

אביגדור ליברמן: אוקיי

אביגדור ליברמן:  תודה

מאיה שוורץ: אם אנחנו כבר פתחנו דיון, אנחנו היינו רוצים לא להישאר מאחור אלא אנחנו רוצים להיות מקדימה, כי כרגע החברות מגיעות אלינו והן בחוסר ודאות וחוסר הוודאות עולה להנהלות הגבוהות בחו"ל וזה יוצר מצב של אי ודאות שלא טוב לעסקים

מאיה שוורץ:       אלה בגדול שלושת הפילארים המשמעותיים שאנחנו בחרנו להתמקד בהם

מאיה שוורץ:  אנחנו רואים שמדינות בעולם, מפותחות ומתפתחות, משקיעות מאמצים רבים

אביגדור ליברמן: עוד פעם תחזרי על הכותרות, שלושת הפילארים

מאיה שוורץ: אנחנו מדברים על המיסוי, כל הפילאר 2, אנחנו מדברים על מענקים ועל מומחים זרים

מאיה שוורץ:  עניין האקו-סיסטם הוא כמובן משמעותי מאוד, אנחנו כרגע בתוך חוסר הוודאות בחרנו לא להיכנס אליו

מאיה שוורץ:  ניתן את זה בסיכום של המלצות: מבחינתנו צריך להחזיר את מסלול 43 של רשות חדשנות, תגבור עבור ענפים עתירי הון ומשך פיתוח ארוך כמו חלל, מחשוב קוונטי, AI – אנחנו מאמינים שאנחנו יכולים להיות מעצמת AI; העלאת תמיכת הממשלה במו"פ לפחות ל-0

מאיה שוורץ: 5% מהתוצר כמקובל במדינות מערביות ולא להישאר ב-1

מאיה שוורץ: 5 מיליארד שקל במשך 20 שנה; השקת מסלול המתמרץ פיתוח בישראל על ידי מענקי מו"פ שתביא להקמה ולהעסקת עובדים וטאלנטים – היום בעצם אין כל כך תוכניות שמסייעות לסטרטאפים בהעסקה של עובדים, של טאלנטים; הקלה במדיניות קליטת מומחים מחו"ל; והגדלת התמיכה בחברות הזנק על ידי מסלול ייעודי לכל הסגמנטים

מאיה שוורץ:  זאת אומרת, זאת רשות החדשנות הכוללת, ואנחנו מבקשים שתהיה גם התמקדות בפילארים מרכזיים שבישראל יחשבו שהם מנוע צמיחה מתאים

מאיה שוורץ:  זהו, תודה רבה

אביגדור ליברמן: אוקיי, תודה

אביגדור ליברמן:  כשאתה מכין דיון כזה אתה מוטרד

אביגדור ליברמן:  כשאתה יוצא מדיון כזה אתה עוד יותר מוטרד

אביגדור ליברמן:  גל סלומון, אנחנו ביקרנו אצלך בחברה

אביגדור ליברמן:  רצינו לשמוע מישהו מהשטח עם כל הקשיים, עם כל החנק

גל סלומון: בראש ובראשונה אני רוצה להודות לך על הקמת הוועדה הזאת

גל סלומון:  זאת פעם ראשונה שמישהו שם זרקור ומסתכל בצורה אינהרנטית על הבעיה שאנחנו מתריעים כבר הרבה מאוד זמן

גל סלומון:  קצת מצער שאנחנו לא רואים פה פונקציות אחרות שהיו צריכות להיות כאן

גל סלומון:  אבל באנו לדבר על כל מיני דברים, ובניהם יש גם דברים שהם לא כל כך רעים

גל סלומון:  למען האמת יש דברים נחמדים – שוק ההייטק מתאושש, חבר'ה, תסתכלו, זה לקוח מהבוקר, מדד נאסד"ק מזנק הולך ועולה, הוא מאגד לתוכו את רוב הטכנולוגיה בעולם

גל סלומון:  רק הבעיה שזה לא פה, זה בארצות הברית

גל סלומון:  כשאני מסתכל על מה שקורה כאן, המצב בכי רע

גל סלומון:  אנחנו מרגישים יציאה מהמשבר בכל אחד מהסגמנטים בארצות הברית גם בהיקף גיוסים, גם בכמות חברות שנפתחות, גם בחוזר של קרנות המשך, ואת זה אנחנו רואים מעט מאוד כאן

גל סלומון:       לצערי, בתור מישהו שנמצא כאן בפעם התשיעית אני יכול להגיד שאני נורא נורא מצטער אבל כל הנבואות שהיו פה התגשמו

גל סלומון:  כל מה שאמרנו על נפילה בשוק ההייטק, כמות ההשקעות, בריחת משקיעים, היקף חברות שנסגרו

אביגדור ליברמן: נקרא לשולחן הזה שולחן הנביאים

גל סלומון: אז אנחנו בין הנביאים

גל סלומון:  אני לא שמח להיות כזה, אבל אלו הדברים שנאמרו כולל כמות חברות שביצעו הפיכות שרוול או בדרך לשם, כמות חברות שיצאו מכאן

גל סלומון:  אני חושב שהמספרים מעוררי חלחלה

גל סלומון:  אנחנו מדברים על היקף נפילת ההשקעות מתחילת השנה – חבר'ה, זה לא מ-2022 – מעל 70%, כמות החברות שביצעו הפיכות שרוול או בדרך לשם חצו את קו ה-80%

גל סלומון:  אין לי את המספר המדויק, אנחנו ב-12,000 או 15,000 מפוטרים מתחילת השנה, חברות קטנות, גדולות ובינוניות כולל חלק שאני מעורב בהן ברמה האישית

גל סלומון:  ירידה באבלואציות של חברות, בחלקן מעל 50%, וירידה כמעט של 40% בהיקף גיוס קרנות המשך

גל סלומון:       אבל זה המשבר הקטן

גל סלומון:  המשבר הגדול יגיע רק בעוד שלוש, ארבע, חמש שנים, ואנחנו דיברנו על זה שרוב החברות שיוקמו לא יהיו כאן

גל סלומון:  אני חושב שהירידה שנראה תהיה הרבה יותר גדולה

גל סלומון:  אני מדבר על הירידה ממיסים, על חברות שיימכרו, חברות שיונפקו, כי הן לא יהיו כאן

גל סלומון:  אנחנו נשלם כאן מיסים כעובדים, אבל כחברות אנחנו לא נשלם כאן כלום

גל סלומון:  אני חושב שהאפקט ההוא יהיה הרבה יותר גדול מהאפקט הזה

גל סלומון:  להערכתנו הנפילה הזאת תגרום לירידה לתהומות שלא ברור לי איך נצא משם, שלא נדבר על דירוג אשראי שיורגש לכל אחד מאיתנו בכיס, כולל למגזרים קצת יותר בעייתיים, ואני חושב שהנתונים כאן

גל סלומון:  דרך אגב, יש כאן עבודה שנעשתה קצת על היקף השקעות מתחילת השנה

גל סלומון:  ההסתכלות כאן היא כמובן על קרנות בעולם מדעי החיים לצד עבודה שנעשתה כאן על ידי המל"ופ, ולהערכתי אנחנו לא רואים שום מענה אליה

גל סלומון:       אני חושב שהקריאה לפחות מאיתנו כאן היא שתעזרו לנו, אנחנו לא רוצים להיות צודקים בפעם הבאה

גל סלומון:  אנחנו רוצים רק לבנות תעשייה ולהצליח

גל סלומון:  אנחנו בפיגור היום בעולם בלי שום קשר למהפכה ובלי קשר למשבר בהרבה מאוד תחומים – בעולמות הסמיקונדקטור, ב-Quantum Computing, ב-AI, ב-healthcare

גל סלומון:  אני חושב שמדינות אחרות משקיעות ומשקיעות הרבה

גל סלומון:  המשבר הנוכחי לא תורם, הוא מזיק

גל סלומון:       מה צריך לעשות? קודם כול, כמובן לעצור את הטרלול המטורף שאנחנו נמצאים בו היום, כי אף משקיע שאני מכיר לא רוצה להשקיע בכאלה מקומות, כולל חברה שלי שנאלצה להעביר את המיקום העסקי של החברה לבוסטון, כי אין פה משקיעי הון סיכון שמוכנים להשקיע

גל סלומון:  אנחנו מבצעים כאן השמדת ערך מטורף שנבנו כאן במשך 22 שנה, ובאקלים הזה לא תהיה כאן תעשייה, באקלים הזה אנשים ימשיכו לעזוב, אנשים לא יחזרו לארץ, בריחת מוחות, גם לא יהיו רופאים, לא יהיו מדענים, לא יהיו חוקרים, והכול מתחבר ביחד לתוך אקו-סיסטם אחד

גל סלומון:       אחרי עבודה באמת ארוכה שנעשתה גם עם הרשות וגם עם האוצר – אני לא אכנס לפרטי הפרטים כי אנחנו מנסים לגבש את העבודה הזאת, ואני חושב שדיברנו בפגישה האחרונה שנפגשנו אצלי – אנחנו מדברים בצורה ברורה על תמיכה תקציבית אקטיבית של האוצר, לא בחברות, בקרנות הון סיכון שזאת ההתמחות שלהן

אביגדור ליברמן: זה שהאוצר מאוד אוהב

אביגדור ליברמן:  מי פה הנושא?      

נעם דן: אני

נעם דן:  אני אשמח להתייחס

אביגדור ליברמן: תתייחסי

אביגדור ליברמן:  אתם ממש מתלהבים מהשקעות מהסוג הזה

נעם דן: אני רכזת מו"פ והשכלה גבוהה באגף תקציבים במשרד האוצר

נעם דן:  אני אשמח להתייחס גם למה שאמרה מנכ"לית איגוד ההייטק בהתאחדות התעשיינים

נעם דן:  הממשלה מפעילה כלים רבים ונרחבים לתמיכה בהייטק, וזה גם עלה פה, החל מתמיכה ישירה בחברות - - -      

אביגדור ליברמן: מה התקציב שיש לך לשנה בסך הכול?      

נעם דן: זה הרבה מאוד תקציב

נעם דן:  בתמיכה ישירה במענקים לחברות סטרטאפ ובמו"פ של חברות סטרטאפ 1

נעם דן: 5 מיליארד לשנה לרשות החדשנות, כמו שאמרה פה המנכ"לית

נעם דן:  מעבר לזה יש תמיכה עקיפה, כמו שאמרה פה נציגת רשות המיסים, דרך הטבות מס נרחבות ומשמעותיות גם בהשוואה בינלאומית

אביגדור ליברמן: 1

אביגדור ליברמן: 5 מיליארד שקל

אביגדור ליברמן:  כמה זמן התקציב הזה?      

נעם דן: לשנה

אביגדור ליברמן: אבל כמה זמן אנחנו מדברים על סכומים כאלה?      

נעם דן: זה לא משתנה יותר מדיי בין שנה לשנה

נעם דן:  כלומר, זה לא סופג יותר מדיי פלאטים וגם לא גדל יותר מדיי

אביגדור ליברמן: אז זה כבר 20 שנה

נעם דן: אני לא יודעת להגיד אם בדיוק 20 שנה, אבל התקציב שמושקע ומגיע לתמיכה בתעשיית ההייטק הולך וגדל

שרון ניר: אבל למה לא עושים benchmarking מול העולם כשמדובר פה על - - -      

נעם דן: קודם כול, נאמר פה שכדאי שתקציב רשות החדשנות והמענקים יהיה כ-0

נעם דן: 5% מהתוצר, אז במקרה זה בדיוק 0

נעם דן: 5% מהתוצר במדינת ישראל, אז נראה לי שאנחנו במקום טוב ביחס ל-benchmark  בעולם – מאוד דומה לארצות הברית, מאוד דומה לממוצע למדינות ה-OECD

נעם דן:  יש לנו עוד הרבה דרכים שאנחנו תומכים בהייטק, אם זה דרך הטבות מס שבהשוואה בין-לאומית הן מאוד נרחבות ומאוד מתמרצות, אם זה דרך הכשרות הון אנושי לתעשיית ההייטק, אם זה על ידי הקמת תשתיות מו"פ

נעם דן:  במסגרת התקציב האחרון אנחנו העברנו שתי תוכניות לאומיות לתמיכה בתשתיות מו"פ, בינה מלאכותית ו-Bio-Convergence

נעם דן:  השווי שלהן ביחד הוא מיליארד שקלים, אז אנחנו כבר מעל 1

נעם דן: 5 מיליארד

נעם דן:  התוכניות האלה מיושמות בימים אלה ממש, אם זה חוזה התקשרות מול גוגל על תמיכה בתשתית ענן לאימון מודלים גדולים, אם זה קול קורא של משרד המדע להטמעת בינה מלאכותית בממשלה, אם אלה מענקים של רשות החדשנות בתחום הזה

נעם דן:       ב-Bio-Convergence הקמנו תשתית מעבדתית למעבדת ביו התקנים הנדסיים, מעבדת ביולוגיה סינטטית

נעם דן:  אנחנו מקדמים דרך ות"ת-מל"ג תוכנית לתמיכה במו"פ בתחום האקלים-טק, ובנוסף השקענו עוד 750 מיליון להכשרות הון אנושי גם במערכת החינוך כי הבנו שזה מתחיל ממש שם

נעם דן:  יש לנו מרכזים אזוריים ללימוד פיזיקה, יש לנו כיתות מצוינות, כיתות תמ"ת, כיתות מופ"ת – כבר במערכת החינוך – כיתה ז', ח'

נעם דן:       בנוסף, במערכת ההשכלה הגבוהה הגדלנו את כמות הסטודנטים שמגיעים לעשות תואר בתחום מקצועות ה-Tech, תואר בתחומי הנסה, מדעי המחשב וכו', וממש לאחרונה העברנו פה עוד חוק שמתמרץ מיסויית את תעשיית ההייטק ונקרא חוק עידוד תעשייה עתירת ידע

נעם דן:  בטח שמעתם עליו, גם לימור דיברה עליו, חוק האנג'לים

אליעזר קפלן: עוד לא התייחסתי לזה

נעם דן: אוקיי

נעם דן:  תדברי על זה

נעם דן:  זה תומך בהקמה ובהנבטה של חברות הייטק על ידי מתן תמריץ משמעותי למי שמשקיע בהן

נעם דן:  בנוסף, זה מסייע להעביר קניין רוחני במקרה של מיזוגים ורכישות או להשאיר קניין רוחני פה בישראל, וזה מעניק פטור מריבית על לקיחת חוב מבנקים זרים מחו"ל

נעם דן:  באמת יש פה הרבה היבטים תקציביים

נעם דן:       לגבי מה שגל העלה – עשינו כמה וכמה פגישות עם גל – אנחנו בשיח די קדחתני גם מול רשות החדשנות ומול השוק הפרטי, כי באמת עלה הנושא הזה של תמיכה עקיפה דרך קרנות הון סיכון

נעם דן:  המנכ"לית של איגוד ההייטק העלתה את מסלול 43, אנחנו בדרך כלל משתדלים לתחקר מסלולים שהמדינה עשתה וללמוד מטעויות

נעם דן:  יש המון המון ביקורת על מסלול 43, אנחנו לא רוצים לחזור על הטעויות האלה, ולכן אנחנו עובדים ממש בימים אלה על מנת ליצור מסלול אחר שתומך במשקיעים, ממש בסגנון שגל דיבר עליו, כשאנחנו ממנפים את הכסף הממשלתי כמה שיותר, מכניסים כסף פרטי חדש לשוק ולא מחליפים השקעות מהשוק הפרטי

עודד פורר: כסף ממשלתי אמיתי, 1

עודד פורר: 5 מיליארד דרך רשות החדשנות

נעם דן: זה יהיה כנראה דרך רשות החדשנות

עודד פורר: אבל אני אומר 1

עודד פורר: 5 מיליארד זה התקציב שמוקצה לטובת ההייטק בעצם

נעם דן: ברשות החדשנות זה לא מסתכם ב-1

נעם דן: 5 מיליארד כי היא גם מקימה תשתיות AI ותשתיות Bio-Convergence, אז היא תקבל עוד כספים

נעם דן:  אותו דבר מפא"ת, משרד המדע וות"ת שפעילות בתחום הזה

אביגדור ליברמן: עודד, אני לא רוצה להיגרר אחרי כל אחד שיש לו מה לומר כי אנחנו ממש לא בכיוון

אביגדור ליברמן:  בסופו של דבר רשות לחדשנות עם כל הכבוד ועם כל מה שאנחנו משקיעים בהייטק, המדינה כמדינה היא מקום אחרון ב-OECD

נעם דן: לא, זה לא נכון

נעם דן:  אנחנו 0

נעם דן: 5% מהתוצר כמו ארצות הברית וכמו ממוצע ה-OECD

אביגדור ליברמן: סליחה, החלק של המדינה מסך כל התקציבים שולחים למחקר ופיתוח? אנחנו מקום אחרון ב-OECD

אביגדור ליברמן:  מקום אחרון

נעם דן: כשההשקעה הפרטית כל כך גבוהה אז ברור שהחלק של המדינה נראה נמוך, אבל כאחוז מהתוצר אנחנו כמו מדינות מערביות אחרות ויש לנו לאן לשאוף

אביגדור ליברמן: כן, ולכן כל הזמן גם יש איפה לחתוך

אביגדור ליברמן:  כשגם בתקציב הזה קיצצו ברשות לחדשנות או בתוכנית מיגון הצפון זה בגלל שנכון, כרגע נהנים מהשתתפות של גורמים פרטיים

אביגדור ליברמן:  אין שום סתירה

אביגדור ליברמן:  גם המדינה פה חייבת להגדיל דרמטית את חלקה בסך כול ההוצאה על המחקר הלאומי, על הפיתוח

אביגדור ליברמן:  אנחנו לא יכולים להיות אחרונים ב-OECD וזה מדויק

נעם דן: יו"ר הוועדה, אני מסכימה איתך, העניין הוא שזה תוצאתי

נעם דן:  בשנה הבאה יכול להיות שיהיו פחות השקעות פרטיות ואז חלקנו יגדל

נעם דן:  האם זה מה שאנחנו רוצים? אני לא בטוחה

אביגדור ליברמן: חבר'ה, אנחנו נכנסנו פה לוויכוח

אביגדור ליברמן:  מס' 3 ביקש לדבר

גל סלומון: אני לא סיימתי, עוד שתי נקודות

גל סלומון:  1

גל סלומון:  אנחנו מכירים את דעת האוצר, ונכון, אם אנחנו מסתכלים כ- benchmark, אנחנו מדברים על 0

גל סלומון: 5% מהתוצר ואנחנו צריכים לזכור שהשנה הזאת בשנת משבר ענקית, ולכן החלק הפרטי פה הרבה יותר קטן

גל סלומון:       בסיכומו של דבר, אנחנו מדברים על תוכנית עם מספר שלבים שיש בה התערבות ממשלתית הרבה יותר מאסיבית ולא בהשקעה בחברות – אני חוזר, בהשקעה בגופים מקצועיים שזה תפקידם בחיים, קרנות הון סיכון

גל סלומון:  אנחנו מדברים בפירוש להחזיר לדיון את סעיף 3

גל סלומון:  אני יודע שיש עליו התנגדות, אני יודע שהוא השאיר אדמה חרוכה בלא מעט דברים, אני חושב שניתן לעשות את זה אחרת

גל סלומון:  באנו עם מספר הצעות סביב סעיף 43

גל סלומון:  אני בהחלט מדבר על לקיחת החלטות נועזות שאומרות השקעה גם במגזרים יותר חלשים –ערבים, חרדים – והבאתם למעגל העבודה, ובחינה אמיתית של מסלולי ההשקעה בין אם הם קיימים דרך הרשות, דרך תוכנית החממות וכו', כי אני חושב שבסיכומו של יום המקום שאנחנו נמצאים בו היום הוא  מקום מאוד מאוד לא טוב

גל סלומון:       לסיום, אנחנו קוראים מעל הבמה הזאת בצורה ברורה לכל הגורמים ובמיוחד בקואליציה להתעשת ולהבין שאנחנו לא נמצאים כרגע על סף התהום, אנחנו כבר במדרון

גל סלומון:  על מה שנאמר אני לא אחזור, אבל בעוד שלוש-ארבע שנים אם נמשיך בחלק הזה, אנחנו נהיה עם אדמה חרוכה לגמרי בלי שום תעשייה והיא מנוע הצמיחה של ישראל

גל סלומון:  אין מנוע צמיחה אחר

גל סלומון:  תודה רבה

אביגדור ליברמן: אסף

אסף זמיר: תודה רבה

אסף זמיר:  תודה על ההזמנה

אביגדור ליברמן: אתה כבר משתתף קבוע, אני מתייחס אליך כחבר בוועדה

אסף זמיר: אני מוריד נעליים כשאני בא

אסף זמיר:  אני ד"ר לכלכה, אני הכלכלן הראשי של מכון המדיניותSNPI – Start-Up Nation Policy Institute

אסף זמיר:  אני רוצה להראות לכם שני שקפים, אחד שאתם בטח מכירים והשני אני חושב שאתם פחות מכירים, ולהעיר כמה הערות קצרות לגבי מה שעלה פה

אסף זמיר:  את הגרף הראשון אתם בטח מכירים – אני רואה שאפילו לא רואים את האפורים, אז רק אגיד לך מה קורה שם, זאת ההוצאה הלאומית למו"פ בישראל, וישראל משנת 2000 כבר מובילה את העולם בהוצאה הלאומית למו"פ ובפער די גדול

אסף זמיר:  זאת אומרת, ההוצאה הלאומית למו"פ נכון לשנה האחרונה שיש עליה נתונים, שזו 2021, הייתה בערך 5

אסף זמיר: 6%, והבאה בתור היא דרום קוריאה שקצת קרובה אלינו, ואחרי זה יש פער גדול לכל שאר מדינות העולם שמוציאות הרבה פחות מאיתנו בהשוואה לתוצר

אסף זמיר:  זה נתון שאנחנו מכירים וכולם מאוד מתגאים בו שבישראל ההוצאה למו"פ היא כל כך גבוהה

אסף זמיר:       אבל אני רוצה לפרק את זה על שני ממדים

אסף זמיר:  זאת אומרת, את ההוצאה למו"פ אפשר לפרק למו"פ עסקי ומו"פ ציבורי, תשתיתי, אוניברסיטאות, מכוני מחקר וכל הדברים האלה – זה מצד לאן ההוצאה הולכת, ואפשר לפרק אותה מאיפה הכסף בא

אסף זמיר:  זאת אומרת, האם הכסף הוא במקור פרטי או במקור ציבורי

אסף זמיר:       אני מסכים עם נעם, ואני חושב שההשוואה ביחס פרטי-ציבורי היא לא כל כך מעניינת

אסף זמיר:  זאת אומרת, אם הסקטור הפרטי מוציא המון על מו"פ זה לא אומר שהממשלה צריכה להוציא יותר או פחות כתוצאה מזה

אסף זמיר:  המדד הנכון הוא לשאול מה ההוצאה כחלק מהתמ"ג, זאת הגישה הרלוונטית פה

אסף זמיר:  כאן – מצטער, זה יוצא קצת קטן – אם תסתכלו בצד שמאל למעלה, זאת הוצאה למו"פ עסקי שהמקור שלו הוא - - -, ושם אתם רואים שישראל היא מאוד חריגה בעולם בכך שההוצאה הפרטית למו"פ עסקי מאוד גבוהה בישראל, וזה בעיקר אודות להייטק בין אם זה סטרטאפים ישראלים או בין אם זה מרכזי מו"פ של חברות זרות בישראל

אסף זמיר:     אתם רואים בהשוואה – האדום זה הממוצע של המדינות שמצאנו עליהן נתונים, זה בערך 17 מדינות מפותחות שהצלחנו לאתר עליהן נתונים, והנתון הוא הממוצע על פני העשור האחרון כי משנה לשנה זה נוטה להיות די תנודתי

אסף זמיר:       מה שאתם ראים בצד ימין זו ההוצאה הציבורית למו"פ עסקי

אסף זמיר:  נכון שבגלל שההוצאה הפרטית למו"פ עסקי מאוד גבוהה, היחס להוצאה הציבורית הוא גבוה, אבל בסך הכול ההוצאה הציבורית למו"פ עסקי בישראל היא עדיין די גבוהה

אסף זמיר:  אנחנו לא ראשונים בעולם, אבל אנחנו נמצאים יותר גבוה ממדינות כמו צרפת, גרמניה והולנד

אביגדור ליברמן: אבל אנחנו הכי פחות יציבים

גל סלומון: על איזה שנים אתה מדבר?      

אסף זמיר: על העשור שמ-2012 עד 2021

גל סלומון: בוא נסתכל קצת בפריזמה של השנה האחרונה או השנתיים האחרונות, זאת פריזמה מעניינת יותר

אסף זמיר: אין לנו נתונים אחרי 2021

נעם דן: אבל ההוצאה הממשלתית לא השתנתה, אם כבר היא רק גדלה, גל

אסף זמיר: להערכתי, ההוצאה למו"פ בישראל – וזה קצת עניין של חשבונאות – ב-2023 תרד כתוצאה מזה שיש קצת פחות פעילות בהייטק, אבל לא בהרבה כמו שאנחנו חושבים או כמו שניתן ללמוד מההשקעות

אסף זמיר:  צריך לזכור שבהוצאה למו"פ אנחנו מודדים את ההוצאות בפועל של חברות על מו"פ, בישראל זה בעיקר הוצאות שכר

אסף זמיר:  השכר בהייטק הוא די יציב בשנה האחרונה

אסף זמיר:  מספר המועסקים בהייטק כמעט ולא השתנה בשנה האחרונה, התוצר קצת גדל אז ביחס זה יהיה קצת יותר קטן, אבל העובדה שההשקעות ירדו ב-75% לא אומר שההוצאות ירדו ב-75%

גל סלומון: דרך אגב, זה לא מה שהציג יוג'ין בכנס שהיינו איתו ביחד, והוא מהגוף שלכם דרך אגב

אסף זמיר: לא, לא, יוג'ין הציג את הנתונים שאנחנו מוצאים

אסף זמיר:  צריך להפריד בין ההוצאה לבין ההשקעות

אסף זמיר:  אני מאוד מאוד שותף לדאגה שלך, כי אם ההשקעות ימשיכו להיות נמוכות בישראל, אם אנחנו נפסיק לראות השקעות זרות זורמות לישראל אז בסופו של דבר ההוצאות ירדו כי ההוצאות האלה מגיעות מההשקעות, אבל זה לא יהיה ברמה של הנתונים של 2023

אסף זמיר:  אני אומר את זה כי מישהו יראה את הנתונים של 2022 כשהם ייצאו ויגיד: תראו, הכול בסדר, וזה לא נכון

אסף זמיר:       שני הריבועים שלמטה הם הוצאה על מו"פ ציבורי בישראל

אסף זמיר:  זה אומר מכוני מחקר, זה אומר אוניברסיטאות, זה אומר תשתיות המחקר שדיברנו עליהן קודם בהקשר של AI, בהקשר של קוונטום, בהקשר של הדברים האלה

אסף זמיר:  ההוצאה הפרטית למו"פ ציבורי בישראל היא עדיין קצת גבוהה

אסף זמיר:  כאן פרטי זה מבלבל, כי ה-OECD סופרים קרנות זרות שמשקיעות במו"פ באוניברסיטאות בישראל, תקציבי מחקר זה נספר בתור פרטי, לא כל כך חשוב

אסף זמיר:      אני רוצה להדגיש שהמקום היחיד שבו אנחנו נמצאים מאחורי שאר העולם זה בהוצאה ציבורית על מו"פ ציבורי

אסף זמיר:  כלומר, ההשקעה של ממשלת ישראל דרך משרד החינוך, דרך משרד המדע, באוניברסיטאות, במכוני מחקר, בתשתיות מחקר, בדברים האלה

אסף זמיר:  זה הדבר הראשון שרציתי להדגיש מבחינת איפה אנחנו מודאגים יותר ואיפה פחות

אסף זמיר:       עכשיו כמה הערות קצרות

אסף זמיר:  לגבי מה שנאמר לגבי מסלול 43, אני לא חושב שיש מחלוקת

אסף זמיר:  אנחנו מסכימים שצריך להמשיך - - -      

אביגדור ליברמן: כן, אבל זה צריך מקצה שיפורים

אסף זמיר: צריך לעשות את זה יותר טוב

אסף זמיר:  אנחנו הגשנו לאדוני שלוש הצעות שלנו למען דברים שאנחנו חושבים שאפשר לעשות איך לחדש את מסלול 43, הגשנו את זה גם לכלכלן הראשי, לממלא מקום הכלכלן הראשי

אסף זמיר:  אנחנו מקווים שזה ייצא לפועל

אסף זמיר:  מבחינת שאר נושאי עידוד המס בישראל, אנחנו נוטים לאהוב את הגישה שישראל מעודדת בעיקר על ידי מענקים של רשות החדשנות

אסף זמיר:  אנחנו חושבים שזאת באמת הדרך הנכונה לעודד את ההייטק, יש לזה הרבה ניסיון טוב בישראל

אסף זמיר:       אני רוצה רק להזכיר שכשמדברים על עידוד של חברות זרות לבוא לישראל צריך להיות מאוד זהירים בזה, והסיבה לכך היא כי אנחנו רואים ירידה חדה בפתיחת סטרטאפים בישראל שנמשכת כבר הרבה מאוד שנים בישראל, כבר 8 שנים

אסף זמיר:  אלה הנתונים שלא כוללים את 2022

נעם דן: צריך להגיד שזה גם בעולם

אביגדור ליברמן: לא בכל העולם

אביגדור ליברמן:  זה מאוד דיפרנציאלי, יש מקומות שזה משתפר

אביגדור ליברמן:  אני מקבל את ההערה שלך

אביגדור ליברמן:  עוד פעם הצעתי עם המוסדיים, ואני אומר לך שהמוסדיים יקבלו הצעה אטרקטיבית כי אנחנו מוכנים, בטח ובטח אנחנו מוכנים להשקיע בארץ, בלאו הכי אנחנו מוציאים יותר מהכסף שלנו לחו"ל

אביגדור ליברמן:  אבל תבנו מודל אטרקטיבי, שאנחנו גם לא נסכן את העמיתים וגם שסך כל ההיקף מסך מה שהם מחזיקים לא גדול מדיי ומספיק אטרקטיבי

אביגדור ליברמן:  תראו שאנחנו נעמוד בתור

אביגדור ליברמן:  זה אחד האתגרים שכבר דיברנו פה

אסף זמיר: הגרף הזה מראה – וזה לא קשור למשבר הנוכחי, זאת תופעה ארוכה – שכמות החברות בישראל, במיוחד חברות ההייטק הגדולות, גדלה, וזה נהדר

אסף זמיר:  זה טוב שיש כאן הרבה מרכזי מו"פ בין-לאומיים וזה טוב שחברות סטרטאפ ישראליות צמחו והנפיקו והתחילו להיות חברות גדולות – WIX ו-MONDAY וכל החברות, כל היוניקורנים וכל אלה

אסף זמיר:  אבל אחד הדברים שזה יוצר, בגלל כמות ההשקעות שזרמה להייטק ומכיוון שמלאי ההון האנושי שיכול לעבוד בהייטק מוגבל זה יוצר ביקוש גדול יותר ויותר לעובדים וכתוצאה מזה עלייה בשכר, והעלייה בשכר מקשה על יזמים לפתוח סטרטאפים חדשים

אסף זמיר:  אנחנו רואים קורלציה מאוד ברורה בין השכר בהייטק לבין כמות הסטרטאפים החדשים שנפתחים בישראל

אסף זמיר:       הדגש העיקרי של מה שרציתי לדבר עליו זה החשיבות של מו"פ ציבורי

אסף זמיר:  זה במיוחד חשוב לאור זה שבתחומים שאליהם ההייטק הולך בעשור הקרוב, שזה AI, שזה קוונטום, שזה אקלים-טק, אלה תחומים שבהם סטרטאפים – זה לא תחום שבהם מישהו יכול להקים סטרטאפ עם ארבעה אנשים ולהצליח, זה צריך תשתיות לאומיות רציניות ביותר

אביגדור ליברמן: אוקיי

אסף זמיר: זה הכול

אסף זמיר:  תודה רבה

נעם דן: אם אפשר להוסיף, זה גם ידע שמתפתח באקדמיה

נעם דן:  בבינה מלאכותית רואים את זה ממש

נעם דן:  מי שמוביל אלה דוקטורנטים ומעלה

אביגדור ליברמן: האקדמיה היא בעייתית, סופר בעייתית

אביגדור ליברמן:  גם אם היא לא תעבור זעזוע, היא תיקח אותנו אחורה, לא קדימה

אביגדור ליברמן:  אני לא רוצה להקדים

אביגדור ליברמן:  אחרי אסף אפרת שוסטר

אפרת שוסטר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

אפרת שוסטר:  תודה רבה לכל חברי הוועדה

אפרת שוסטר:  פעם ראשונה שלי פה

אפרת שוסטר:  אני שמחה מאוד להיות פה אפילו שהנסיבות לא כאלה משמחות

אפרת שוסטר:  אני משקיעה אנג'לית בחמש השנים האחרונות

אפרת שוסטר:  אני משקיעה בסטרטאפים בעיקר ב-early-stages

אפרת שוסטר:  זה אומר ב-Pre-seed Round A, לפעמים גם Round B

אפרת שוסטר:  אני גם חברה בוועדת ההשקעות של קבוצת משקיעות בשם "נעמי" ואנחנו משקיעות בסטרטאפים לא מעט

אפרת שוסטר:  אנחנו רואות היטב איך המצב בזמן האחרון משפיע גם על ההשקעות שלנו וגם על הסטרטאפים שלנו

אפרת שוסטר:       אגב, אני רק אתייחס קודם לפני שאני מתחילה לדבר על משהו שקצת שונה ממה שאני אומרת עכשיו

אפרת שוסטר:  אני לא מכירה אנג'ל אחד ואני אשמח להכיר אנג'ל שמרוצה מחוק האנג'לים או שמרגיש שהוא עוזר לו באיזושהי צורה

נעם דן: אפשר לשלוח את כל מי שדיבר איתנו וממש מבסוט מהחקיקה הזאת

נעם דן:  נפגיש אותך אם תרצי

אפרת שוסטר: אני אשמח מאוד

אפרת שוסטר:  אני אשמח גם לדבר על הנחיות המיסים של - - -      

אביגדור ליברמן: הוא לא מושלם, אבל אני עוד לא ראיתי אדם אחד שקיבל מענק כלשהו ומרוצה

אפרת שוסטר: אנחנו לא מקבלים מענקים, ואגב גם לא מקבלים הטבות במס ומאוד קשה להיכנס תחת ההגדרה הזאת

אפרת שוסטר:  אגב, אם עושים בדיקה של חוק האנג'לים הקודם, רואים שכמעט ולא השתמשו בו

אביגדור ליברמן: דיברנו כבר שחוק האנג'לים צריך לקבל מקצה שיפורים כמו מסלול 43

אפרת שוסטר: בהחלט

אפרת שוסטר:  אגב, אני יכולה להגיד שבזמן האחרון ראיתי משרדים אחרים שנותנים מענקים, ולא רק הרשות לחדשנות אלא גם משרדי ממשלה כמו משרד האנרגיה, ונותנים מענקים לסטרטאפים שאני חייבת להגיד שאלה סכומי כסף נוספים שנכנסים לסטרטאפים הישראליים, ואגב אפילו בתנאים עדיפים על רשות החדשנות, אז זה מעניין להסתכל על זה

אפרת שוסטר:  אגב, אני חושבת שזה עוד כיוון שאפשר ללכת אליו

אפרת שוסטר:       בכל מקרה, גם אם זה לא עובד אני יכולה להגיד שמדברים הרבה על כך שקשה מאוד לקבל כספים מההשקעות בזמן האחרון מכל מיני VC's וגורמים אחרים, ו-Family Office ואנג'לים במיוחד מחו"ל

אפרת שוסטר:  אבל אני חושבת שעוד לפני כן יש פה בעיה מאוד קשה שקורית בשנים האחרונות ועכשיו זה הולך ומתגבר, וזאת הכניסה של כספים לישראל

אפרת שוסטר:  אני לא יודעת כמה מודעים לזה אבל מאוד מאוד קשה להכניס כסף לישראל

אפרת שוסטר:  יש כסף שרוצה להיכנס לישראל והוא פשוט יושב בחוץ, מיליארדים שיושבים בחוץ

אפרת שוסטר:  למה קשה להכניס אותם? אני לא יודעת

עודד פורר: יש מערכת בנקאית שמנהלת את הסיכון

אפרת שוסטר: יפה

אפרת שוסטר:  זה נתקע איפשהו בבנקים

אפרת שוסטר:  כמובן שיש חוק נגד הלבנת הון, יש חוק לאיסור מימון טרור – אגב, ב-day job שלי אני גם עורכת דין כבר כמעט 20 שנה, ולמרות שאני לא מתעסקת בבנקאות אני לא רוצה להתיימר להבין בחוקים לגבי זה, אבל אני רואה בהחלט גם כמשקיעה וגם כמי שמלווה סטרטאפים ומשקיעים בצורה די רבה בשנים האחרונות

אפרת שוסטר:  יותר ויותר קשה להכניס לכאן כספים, השקעות מ-VC's, מחברות זרות, מאנג'לים זרים פרטיים כמעט ובלתי אפשרי להכניס

אפרת שוסטר:       מדובר גם על חוק שאומנם הוא מאוד מאוד חשוב ויש רגולציה, והרגולציה אכן חשובה ואני חושבת שעומדים בה

אפרת שוסטר:  הבעיה נמצאת כאשר הבנקים ככל הנראה "מגדילים ראש" ומחליטים כל מיני החלטות מעבר להנחיות שמבקשים מהם על מנת להימנע מקבלת קנסות

אביגדור ליברמן: זה לא נקרא להגדיל ראש, זה נקרא להגדיל את המשטח הזה שמכסה את הישבן

אפרת שוסטר: כן

אפרת שוסטר:  אני הייתי קצת יותר עדינה אולי

אפרת שוסטר:  הקושי להכניס כסף נמצא בהכנסת כסף בהעברה בנקאית רגילה לכסף לתוך ישראל מגופים קטנים וגדולים כאחד

אפרת שוסטר:  הקושי נמצא – דיברו על זה קודם – בפתיחת חשבונות

אפרת שוסטר:  פתיחת חשבון בנק לחברה זרה או ל- VC'sזרים היא כמעט בלתי אפשרית ולעיתים פשוט נמנעים לחלוטין

אפרת שוסטר:  אגב, חברה זרה שיכולה להיות מוקמת בישראל גם כסניף וגם כחברת-בת ישראלית אין שום בעיה, אבל ברגע שמבקשים זכויות חתימה בבנק אנשים שהם לא ישראלים יש בעיה שקיימת וכמעט ולא ניתן לעשות את זה

אפרת שוסטר:  גם אם עוברים את כל ה-KYC הנמצאים והכול, זה עדיין לא מתאפשר

אפרת שוסטר:       דבר נוסף, חשבונות נאמנות

אפרת שוסטר:  אני לא יודעת כמה יודעים, בשנים האחרונות חשבונות נאמנות בבנקים כמעט בלתי אפשריים

אפרת שוסטר:  יש חברות שעושות את זה – אגב, חברות שמעולות בזה – אבל הן עולות הרבה כסף

אפרת שוסטר:  לפתוח חשבון נאמנות רגיל בבנק זה מאוד מאוד קשה

אפרת שוסטר:  אני יכולה לתת דוגמה שאנחנו קבוצה של משקיעות שחלק מהן זרות וחלק מהן בארץ, רצינו להשקיע בסטרטאפ

אפרת שוסטר:  הסטרטאפ רוצה לקבל את כל הכסף  בבת אחת ולא לקבל בחלקים, כל פעם 30,000$, 40,000$, הוא רוצה את כל הכסף בבת אחת

אפרת שוסטר:  רצינו להקים חשבון בנק, אי-אפשר היה

אפרת שוסטר:  במשך חצי שנה ויכוחים עם הבנקים

אפרת שוסטר:  אגב, לכל החברות, כולל הזרות, היה חשבון בנק פתוח שלהן אישית בבנק

אפרת שוסטר:  זה לא עזר

אפרת שוסטר:  על אף הכול אמרו שלא ניתן, וגם לא הסכימו להגיד לנו למה מבחינת הציות אי-אפשר

אפרת שוסטר:  פשוט מחלקת הציות לא מוכנה לזה

אפרת שוסטר:       התהליך הקיים היום בבנקים זו אפשרות לעשות את זה

אפרת שוסטר:  אגב, אפשר לפנות לברוקרים זרים, אבל שוב, הכסף יוצא החוצה

אפרת שוסטר:  למה לפנות לברוקר אמריקאי?      

אביגדור ליברמן: אפרת, הנקודה ברורה

אביגדור ליברמן:  אני יושב בכל מיני ועדות ובכל מיני צורות עם נושא הבנקאות, והעברת כסף, קבלת כסף, פתיחת חשבונות בנק – זה הפך לסיוט

אפרת שוסטר: זה אחד הדברים שמאוד פוגעים בסטרטאפים ובהשקעות

אביגדור ליברמן: לא רק בסטרטאפים

אפרת שוסטר: אני בטוחה שגם ביותר, אבל לגופים גדולים יש את הכסף לשלם ולנסות לעבור על זה

אפרת שוסטר:  לסטרטאפים אין את היכולת לשלם

אפרת שוסטר:  VC זר שרוצה להשקיע ומבקשים ממנו אישורים כמו לקבל אישור שהוא עסק לגיטימי מביג פור שעולה הרבה כסף פשוט לא יסכים לעשות את זה, הוא יגיד: עם כל הכבוד אני לא אעשה כזה דבר, או כל גוף זר אחר

אפרת שוסטר:  גם לקוחות זרים של סטרטאפים למה שיעשו את זה?       

אביגדור ליברמן: הנושא ברור

אביגדור ליברמן:  יש עוד משהו?     

אפרת שוסטר: יש עוד הרבה דברים, אבל אני אשמח בפעם הבאה

אפרת שוסטר:  תודה רבה

אפרת שוסטר:  דרך אגב, אני יכולה רק להגיד שיש גם כל מיני דרכים לפתור את זה, ולפי דעתי הן לא דורשות חקיקה או רגולציה

אפרת שוסטר:  פשוט אפשר גם לעשות את הפיקוח הפוך, לעשות את הפיקוח שלא יבקשו יותר מדיי דברים אלא יעמדו ברגולציה רגילה

אפרת שוסטר:  ואגב, גם החשש מקנסות, אולי שהמדינה תיתן ערבויות לבנקים

אביגדור ליברמן: טוב, אנחנו נעשה

אביגדור ליברמן:  חיים קרביץ

חיים קרביץ: עד שתיפתרנה הבעיות הטכניות, אני מייסד ומנהל של קבוצת האנג'לים בשם אנג'ל נט, ואני נמצא בעולם הזה חוץ מהיותי יזם

חיים קרביץ:  אני עוסק בעולם של האנג'לים ו - - - למעלה מ-20 שנה בארצות הברית ובישראל

חיים קרביץ:  המצגת שלי בעצם די מיותרת משום שקודמיי כבר כיסו את רוב הדברים שרציתי להציג

חיים קרביץ:  המצב היום לא טוב

חיים קרביץ:  אני רואה ממוצע של ארבעה-חמישה סטרטאפים שפונים בבקשה למימון ראשוני והיום זה כמעט בלתי אפשרי לעשות

חיים קרביץ:       אחת הסיבות העיקריות שאני רואה לזה – ואני לא רוצה לדבר על מה לא טוב בחוק האנג'לים כי הייתי מלווה את הוועדה הזאת עוד מימיו של חבר הכנסת רוברט אילטוב בחוק האנג'לים הראשון

חיים קרביץ:  חוק האנג'לים הראשון לא היה הצלחה מסחררת, לפחות לא בעולם שלי, משום שאני לא הכרתי אנג'ל אחד שפנה לקבל מענק או את ההטבה וקיבל אותה

חיים קרביץ:       אחת הסיבות שאני רואה לזה זאת העובדה במה שאנחנו מגדירים פה היום אנג'ל

חיים קרביץ:  לדעתי בשביל להתגבר על כל הבעיות, כסף מבחוץ לא יבוא, אבל יש פה כסף בשוק

חיים קרביץ:  איך אני יודע שיש פה כסף? כי אם אני רואה בעיתון שבבנקים שוכבים 510 מיליארד שקלים, אז הם שייכים פה למישהו ולא לעשירון התחתון אלא לקבוצת אנשים או תאגידים

חיים קרביץ:  במקום שישימו את הכסף בבנק ישראל תמורת ריבית, היו יכולים להפנות – אנחנו חייבים למצוא דרך להתחבר לכסף הזה בשביל לסייע לסטרטאפים

חיים קרביץ:       גם משקיעים יש פה הרבה

חיים קרביץ:  אני יכול לומר לכם שכשאנחנו מדברים על משקיעים יש פה הרבה אנשים פרטיים – בארצות הברית ההגדרה של אנג'ל היא כל אדם שיש לו כסף פרטי שלו והוא מסוגל להשקיע

חיים קרביץ:  אנחנו קוראים לזה משקיע כשיר

חיים קרביץ:  אבל יש פה הרבה אנשים שאני מכיר, בין אם אלה בעלי מקצועות חופשיים, בעלי חברות מסחר וכולי, שרוצים להשתתף במשחק הזה

חיים קרביץ:  אנשים מאוד רוצים

חיים קרביץ:  אני יודע על אנשים שמוכנים להשקיע עשרות מיליונים בעסק עובד ועדיין באים להשקיע 150,000$-200,000$ בסטרטאפ משום שהם רוצים להשתתף במשחק הזה של הסטרטאפים, של הסטרטאפ ניישן

חיים קרביץ:       לאנשים האלה, ויש הרבה כאלה, אנחנו חייבים להרחיב את הבסיס, לא להישאר עם בסיס של 70 או 100 קרנות שפעילות וכמה מאות אנג'לים גדולים, כי בעצם היום היחס פה לאנג'ל זה למישהו שעשה אקזיט ויש לו כסף, ואנחנו בעצם ממחזרים את אותו כסף שוב ושוב

חיים קרביץ:  אנחנו צריכים להביא כסף חדש ומשקיעים חדשים

חיים קרביץ:  כסף חדש אני יודע שהוא קיים, משום שרופא שמרוויח היום 100,000$ ביום ניתוחים יש לו כסף, וישנם הרבה כאלה

חיים קרביץ:       הבעיה שאני מסתכל, והזכרת שחוק האנג'לים דורש מקצה שיפורים, נכון, משום שהיום אני לא רואה בחוק האנג'לים או בחוק עידוד השקעות במו"פ למי הוא פונה

חיים קרביץ:  הוא לא פונה לסגמנט העליון משום שזה לא מעניין אותם

חיים קרביץ:  מישהו שמעוניין להשקיע היום סכום כסף גדול לא יטרח אפילו ללכת לנסות לממש את ההטבה בשביל לחסוך את הזיכוי במס של 23%

חיים קרביץ:  לעומת זה, עבור האדם הפרטי שמעוניין להשקיע ההטבה הזאת לא מספיקה לו בשביל להיכנס לכל ההליך הזה מול מס הכנסה וכו'

חיים קרביץ:       לכן בשורה התחתונה אנחנו חייבים ליצור את ה-feed הזה של סטרטאפים צעירים בתחילת דרכם

חיים קרביץ:  זה קשה, אני מבין, הסיכון גדול

חיים קרביץ:  אנשים לא מבינים שאם אני הייתי אומר למישהו להיכנס לפגייה ולהצביע לי על מועמד לפרס נובל זה עסק מסובך

חיים קרביץ:  זה בעצם העולם שאני חיי בו

חיים קרביץ:  אני חיי בעולם של הסטרטאפים הקטנים שצריכים את חצי המיליון או המיליון הראשון בשביל Get Moving, ולזה אין לנו היום פתרון

חיים קרביץ:  זה מה שבאתי להציג ואני מבקש עזרה למצוא פתרון לבעיה הזאת

חיים קרביץ:  שוב לסיכום, לפנות לקהל יותר גדול ולפנות למקורות כסף חדשים מחוץ לאלה שיש היום

חיים קרביץ:  יש הרבה כסף בשוק וזה כסף מקומי

חיים קרביץ:       אגב, צריך לזכור שאנחנו מדברים על 80% מהסטרטאפים החדשים שנרשמים בחו"ל

חיים קרביץ:  סטרטאפ חדש ישראלי עם משקיע ישראלי לא יירשם היום בחו"ל, לא כדאי לו

חיים קרביץ:  לעומת זה, ממשקיע זר שפונה ומוכן להשקיע בסטרטאפ יידרש היום להירשם בחו"ל

חיים קרביץ:  לכן צריך לעבוד על פיתוח ההשקעות ממקורות פנימיים

אביגדור ליברמן: הוא לא רק ירשום את הסטרטאפ, הוא ירשום גם את הקניין הרוחני בחו"ל

חיים קרביץ: הם הולכים ביחד בדרך כלל

חיים קרביץ:  זהו

אביגדור ליברמן: עודד, בבקשה

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  אחרי כל המצגות שהיו כאן ומה שהציג אסף ממכון SNPI, עם כל הכבוד לנתונים שמציגים במחקרים של מה קרה כאן עד 2021 אין שום יכולת לחזות את מה שקורה כאן בשנת 2023, ואת מה שקורה בשנת 2023, אדוני היושב-ראש, אנחנו נראה ב-2024 בעוצמה שבכלל אי-אפשר לדמיין אותה, כי כרגע גם במשרד האוצר ואגף התקציבים הם מסתכלים ואומרים: כן, כאילו הכול נראה להם רגוע אבל חברות מתחילות לסגור כאן מרכזי פיתוח, חברות מתחילות לעזוב את ישראל בהרבה מאוד תחומים, ואנחנו רואים את הכסף הפרטי שהיה מושקע במו"פ הולך וצונח

עודד פורר:       אם אנחנו מגלים כרגע שבערך בעשר, 15 השנים האחרונות אתם על 1

עודד פורר: 5 מיליארד שקל קבועים של השקעות במחקר ופיתוח זה לא מתכתב בכלל עם מה שקורה בצדדים האחרים של הממשלה

עודד פורר:  אם בשנה שעברה תקציב הישיבות ב-2022 היה 1

עודד פורר: 2 מיליארד, והשנה הוא צמח ל-1

עודד פורר: 8 ואחר כך 1

עודד פורר: 9, ובצד השני מתקצבים יותר מוסדות חינוך שלא מלמדים מתמטיקה, אנגלית ומדעים, אז אתה גם שואל את עצמך למה שיפתחו כאן בעוד חמש ובעוד עשר שנים חברות שישקיעו במחקר ופיתוח

עודד פורר:  ולא נגעת פה גם בדיונים מעבר לנושא הכסף בסוגיה של בריחת המוחות

עודד פורר:  בסוף גם בשביל לעשות מו"פ איכותי אתה צריך שיהיה לך כאן כוח אדם איכותי שאתה יכול לעשות איתו את המו"פ הזה

עודד פורר:       כל הסוגיות האלה ביחד מתכנסות לתוך אירוע ענק ולצערי הממשלה לא שם

עודד פורר:  היא כאילו עוצמת את העיניים, לא רוצה לראות את מה שקורה, מנסים כל פעם לשדר מסרים אופטימיים שלא מתכתבים לחלוטין עם המציאות

עודד פורר:  צריך להסתכל למציאות בעיניים, ומה שהייתי מצפה מאגף התקציבים ואחרים להסתכל למציאות בעיניים, להגיד: יש כאן בעיה, זה בדיוק המקום שיש בו כשל שוק, המדינה צריכה להשקיע לא 1

עודד פורר: 5 מיליארד, היא צריכה להשקיע כפול, היא צריכה לשים עוד יותר כסף לטובת העניין הזה, בעיקר בתשתיות, כי אף אחד לא יבוא היום מבחוץ עם כסף להשקיע בתשתיות מחקר ופיתוח כדי לתת מענה לבריחה של הכסף הפרטי

עודד פורר:       אני חייב לגעת באמירה פה על נושא המערכת הבנקאית

עודד פורר:  זאת קטסטרופה שאני מכיר אותה גם בהקשר של עלייה וקליטה, זה גם בהקשר של פתיחת חשבון, יש כאן אפס סיכון מבחינת המערכת הבנקאית

עודד פורר:  אני אומר את זה לך, מנהלת הוועדה, כי אני חושב שגם קיימנו איזשהו דיון משותף בעניין, צריך לעשות כאן שינוי חקיקה שיסיר את האחריות הפלילית הרבה פעמים מהבנקאים, כי הנקיטה הזאת של מדיניות אפס סיכון היא בגלל שהסיכון הפרטי עבור אותו בנקאי שיושב וצריך לאשר הוא כל כך גדול שהוא אומר: עזבו אותי, מה אני צריך להתעסק עם אחריות פלילית? אגב, עשו את זה במקומות אחרים בעולם

עודד פורר:  זה כאילו כולם עוצמים עיניים בהקשר הזה, ולכן אלה שניים-שלושה דברים שחייבים לגעת בהם

אביגדור ליברמן: אוקיי

יאיר גולן: אני אשמח להתייחס לנושא של האנג'לים כדי שהנושא יישכח

יאיר גולן:  אני מנהל אגף מיסים מרשות החדשנות

יאיר גולן:  אני מפיק את האישורים לחוק האנג'לים הקודם והייתה היענות

יאיר גולן:  הבאנו נתונים בוועדת כספים בחקיקה, הייתה היענות

יאיר גולן:  יש בעיה שנושאת חקיקה

יאיר גולן:  יש עוד משהו שצריך להיות שהוא גם הפער של הידע

יאיר גולן:  גם הדברים שאמרתם אני רואה שיש כשל בידע שעובר בשביל לנצל את החוק

יאיר גולן:  התייחסת לדברים שלגביהם משקיע כשיר זה לא רלוונטי לחוק האנג'לים

יאיר גולן:  יש פערי מידע

יאיר גולן:  היום חזרנו לימור ואני, רשות המיסים ורשות החדשנות, עשינו ובינר משותף

יאיר גולן:  גם אחרי שעושים חקיקה בחוק - - - שעבר כרגע יכול להיות שיש דברים שאפשר לשפר, תמיד אפשר יותר, אבל לפחות שני הסעיפים שמדברים על האנג'לים אלה שני סעיפים שהפכנו אותם להרבה יותר פשוטים ליישום

יאיר גולן:  צריך להכיר אותם

יאיר גולן:  לא צריך ידע כשיר, קל מאוד

יאיר גולן:  גם גב' שולה מחדרה יכולה לנצל את זה, היא לא צריכה ידע כשיר

גל סלומון: זה לא נטען בכלל

אפרת שוסטר: זה לא קשור

יאיר גולן: אמרת לגבי ידע כשיר

אפרת שוסטר: לא, הוא דיבר על זה בהקשר אחר

יאיר גולן: אוקיי

יאיר גולן:  קל מאוד ליישם את החוק, הוא פשוט, הוא מסלול ירוק, צריך רואה חשבון, קל ליישם אותו

יאיר גולן:  אם אתם רוצים מידע אתם מוזמנים לפנות אלינו, כי יש כאן פער בין החקיקה – היום הוא אופטימלי, נכון

יאיר גולן:  בחוק הקודם היו הטבות טיפה שונות

יאיר גולן:  החוק היום בהשוואה לעולם הוא במקום טוב

גל סלומון: אז בוא נתייחס לזה

אביגדור ליברמן: שנייה

אביגדור ליברמן:  שרון, בבקשה

שרון ניר: אני אשמח להתייחס בקצרה

שרון ניר:  קודם כול, האמירה של היזם גל – סליחה אם אני לא מדייקת – שאנחנו נמצאים כבר במדרון צריכה פשוט לזעזע את הבית הזה ולזעזע את הממשלה

שרון ניר:  אנחנו ידענו ליהנות מההייטק בעשור האחרון

שרון ניר:  אנחנו מבינים שזה קטר הצמיחה המרכזי וההשפעה שלו על הצמיחה ועל התל"ג היא עצומה

שרון ניר:  ברגע שיש פה איזשהו תהליך כרסום איטי שאת ההשלכות שלו נראה רק בעוד שלוש-ארבע שנים אבל אנחנו לא נותנים לו פתרון יצירתי דרך תוכנית לאומית מבחינתי וקבוצות מיקוד על הסטרטאפים האלה שבסוף נסגרים יום אחרי יום ומרוקנים את המשרדים – בתל אביב רואים את זה הכי טוב, פתאום נסגרים משרדים ושכירויות – זה פשוט נורא

שרון ניר:       זה סוג של אירוע שנראה לי שאנחנו פשוט מגלגלים תפוח אדמה לוהט, והממשלה במקום להתעורר היא מסתכלת על זה דרך גרפים ואקסלים והשקעות שהם אחוז כזה או אחר

שרון ניר:  אני כמובן לא מתייחסת לגורמי המקצוע אלא אני אומרת שיש פה משהו הרבה יותר גדול שחייב, אבל חייב, לקבל ביטוי באיזושהי תוכנית מיקוד לאומית שתעשה screen על כל הסטרטאפים שנמצאים כרגע עכשיו בשלבים מוקדמים וביכולת לתת להם סוג של הלוואת גישור, איזשהו פתרון יצירתי כדי להעריך את האירוע ולעבור את המשבר, כי במשבר מטפלים כמו במשבר

שרון ניר:  תודה

אביגדור ליברמן: אלה, בבקשה

אלה רוזנברג: צוהריים טובים, אני מייצגת היום את איגוד התעשיות הביטחוניות בארץ

אלה רוזנברג:  אחת הנקודות שהעליתי כבר בשתי הוועדות הקודמות וחשוב לי להעלות אותן בפעם השלישית נקודתית לנושא של תעשיות ביטחוניות בהשוואה בין האיחוד האירופי לארץ - - -      

אביגדור ליברמן: אתם באתם להתחלק עם כולם ברווחים?      

אלה רוזנברג: לא, לא, ממש לא

עודד פורר: 	 הם נהנים מהמלחמות

אלה רוזנברג: ממש לא

אלה רוזנברג:  פשוט הנקודה היא שבאיחוד האירופי כאשר משווים את המענקים שנותנים לתעשיות ביטחוניות ביחס לארץ יש שני מענקים מאוד מאוד נחמדים, אחד בשם EDF – The European Defence Fund, השני זה מענק בשם PESCO

אלה רוזנברג:  באופן מאוד משעשע דווקא אנחנו בתור מדינת ישראל שהיא גולת הכותרת בכל מה שנוגע לתעשיות ביטחוניות אף פעם לא הגשנו מענק אחד בנושא, מעולם לא הייתה הגשה אחת, מעולם לא היה שיתוף פעולה אחד בנושא

אלה רוזנברג:  בנוסף לזה, מדינת ישראל גם לא רשאית להגיש למענק הזה מהסיבה הפשוטה שאף גורם בממשל לא פנה לאירופים וביקש להיות חלק מהמענק הזה

אלה רוזנברג:       המענק הזה באופן ספציפי גם תורם בעיקר ל-SME's בתעשיות שנחשבות סיכון יותר גבוה אבל גם בתעשיות יותר מתחדשות כמו סייבר ימי, אנליטיקה, פינטק טכנולוגי ופינטק ביטחוני

אלה רוזנברג:  אני באמת חושבת שכדאי שהמכובדים ייקחו את זה פה לידי חשבון ויחשבו כיצד משתפים פעולה עם האירופים בנושא הזה, כי לא יכול להיות שאנחנו עומדים בנקודה הזאת כרגע

אביגדור ליברמן: עוד מישהו?     

עפר אלבק: כבוד היושב-ראש, ישבתי אצלך לפני חודשיים כשהיינו בשלב שרק התרענו על הבעיות כמו שאמר גל

עפר אלבק:  עכשיו אני חושב שכולם מסכימים שאנחנו בקטסטרופה, ואני חושב שהבעיה של ההייטק היא שלא מסוגלים להעביר את המסר של הבעייתיות שלו לכל התושבים במדינה

עפר אלבק:  זה נשאר בפורום אינטליגנטים שיודעים מה ומכירים או יודעים, אבל יתר המדינה לא יודעת

עפר אלבק:  בצורה פשוטה זה למעשה להגיד לכל האוכלוסייה שהם יפסידו 75% מהפנסיה שלהם

עפר אלבק:  את הכסף שהם מרוויחים היום יש להם, אבל אין להם פנסיה

עפר אלבק:  זה 75% שההייטק – לא כמו שאמרו פה

עפר אלבק:  זאת אומרת, העובדים עובדים אבל אין השקעות, וכשאין השקעות לא יהיה עתיד

עפר אלבק:  זה בדיוק כמו פנסיה

עפר אלבק:       זה תהליך מאוד ארוך

עפר אלבק:  זאת אומרת, אני לא מאמין שהמדינה יכולה לעשות איזשהו תהליך בקצב שהיא חושבת, מנתחת, עושה ועדות, כי תוך שנה כבר לא יישאר כלום

עפר אלבק:  לפני שנה אמרת לאוצר שיעשו איזו חשיבה, אז עכשיו המומחים עדיין מתלבטים בשאלה וטאק עברה עוד שנה וכלום

עפר אלבק:       אנשים לא מבינים, אבל ההייטק הזה צמח ב-25 שנה

עפר אלבק:  אם אני אשווה את זה לעולם התיירות, בישראל יש מיליונים בודדים של תיירים, בדיוק כמו שיש באי יווני לא רע

עפר אלבק:  באנגליה ובצרפת יש פי עשרה תיירים בישראל בכל אחד מהם, אבל אנחנו בהייטק הצלחנו להיות פי ארבעה, מה שאנגליה וצרפת ביחד בגיוסי הכסף

עפר אלבק:  זאת אומרת, קפצנו בצורה מטאורית וזה נראה לכולם הכי טבעי בעולם, ועכשיו אם זה יעלם זה גם נראה שזה יחזור ברגע, אבל זה לא

עפר אלבק:       אני חושב שהבקשה הכי גדולה שההייטק יכולה להגיש לוועדה הזאת ולפוליטיקאים פה זה שיעזרו להם לפרסם את זה ולהציג את זה במדינה, כי לא מצליחים להעביר את המסר

עפר אלבק:  גם מה שאמרה נציגת האוצר, בחשבון הפשוט שלי שתקציב המדינה הוא 500 מיליארד, אז 2% מזה בחשבון פשוט זה 2

עפר אלבק: 5 מיליארד ולא 1

עפר אלבק: 5

עודד פורר: 0

עודד פורר: 5%

עפר אלבק: 0

עפר אלבק: 5% מ-500 זה 2

עפר אלבק: 5

עפר אלבק:  אז עכשיו אומרים: זה לא חישוב כזה

עפר אלבק:  די, 0

עפר אלבק: 5% זה 0

עפר אלבק: 5%

נעם דן: אני חושבת שאסף הסביר לך איך מחשבים את זה וזה מו"פ לא רק בתעשייה

עפר אלבק: כן, הבנתי שגם אם המדינה בונה כביש זה בסדר, כי אומנם בתקופות דיכאון בשנת 2000 סינגפור השקיעה בתשתית בכל המדינה כי הכול היה פתאום בזול

עפר אלבק:  אז אם הכול עכשיו נורא בזול, אני מצפה שהמדינה תעשה השקעות בצורה מאסיבית של עשרות מיליארדים ולא בלבנות עוד כבישים שלוקחים 20 שנה אלא בטכנולוגיה

עפר אלבק:  תודה

אביגדור ליברמן: עוד מישהו?      

תומר גל: שלום, אני יושב-ראש הפורום של איגוד ההייטק הישראלי בתחום של AI

תומר גל:  מעבר לזה אני בעלים של אופטימייזר, בודק של רשות החדשנות בבינה מלאכותית, חבר סגל באקדמיה הנסת תוכנה מלאכותית וכו'

תומר גל:       רציתי להעלות כמה דברים, אחד היה תהייה מה היה התקציב של הרשות

תומר גל:  אני לא מדבר פה בתור נציג הרשות בהקשר הזה

תומר גל:  אם מסתכלים מ-2011, אנחנו במצב כנראה שהוא הכי נמוך, ולאורך השנים אפשר היה לחשוב גם שהייתה מגמה שאמורה להיות מגמה של עלייה

תומר גל:  כלומר, ב-2011 היה 1

תומר גל: 424 מיליון שזה קרוב ל-1

תומר גל: 4 מיליארד של היום, 1

תומר גל: 6 מיליארד ב-2015, 1

תומר גל: 7 מיליארד ב-2018

תומר גל:  2020 הייתה שנה חריגה בגלל הקורונה וזה נהדר שעשו את זה, והיה שם 2

תומר גל: 286

תומר גל:  כלומר, באופן כללי הירידה שצריך להסתכל עליה היא לא רק לעומת שנה קודמת אלא באמת כמכלול וסך הכול אמורה להיות מגמת עלייה ולא מגמת דשדוש וירידה שאנחנו רואים

תומר גל:       מעבר לזה, יש פה מיקס של כמה דברים, כי רשות החדשנות נהדרת בכל הפעילויות השוטפות שהיא עושה, אבל צריכים גם להבין באופן כללי ואני חושב שכולנו מבינים את זה שיש פה בעיה שבמהות שלה היא גם בעיית נזילות, אשראי וכו'

תומר גל:  כלומר, כל ה- VC'sוכו', וגם הבנקים שאם חברות שהן סטרטאפים, לא משנה באיזה שלב של החיים, שהן בדרך כלל – לא כולן, אבל החברות שלא מרוויחות וצריכות גם את האשראי, מן הסתם הריביות יותר גבוהות גם בגלל תקופת הריבית וגם בטח בגלל הסיכון, מה שמעצים את זה עוד יותר

תומר גל:       העלו פה מגוון נושאים שגם יכולים להיות קשורים, סוג של גישור למיניהם וכו', אבל אלה דברים שהעלו

תומר גל:  אני חושב שאני תומך בדברים שאמרו שמבחינת מענקים, תמריצים והטבות אלה הדברים שיכולים להיות עבור המכלול הזה

תומר גל:  זה בגדול

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:  ארז, בבקשה

ארז שחר: שלום, אני מנהל קרן הון סיכון – Qumra Capital

ארז שחר:  אנחנו קרן שמשקיעה בחברות ישראליות טכנולוגיות בשלבים בוגרים, בשלבים שהם כבר עם תמיכה מאסיבית, ואנחנו היינו חלק משמעותי מהמהפכה של העשור האחרון של המעבר מסטרטאפ ניישן לסקייל-אפ ניישן

ארז שחר:  נאמר פה שקמו הרבה חברות שגדלו לסקייל משמעותי מישראל בעשור האחרון

ארז שחר:  הנתונים על ירידת כמות החברות מעניינים אבל לא לגמרי רלוונטיים, כי זאת מגמה שיש בה גם דברים חיוביים

ארז שחר:  יש יותר ריכוז של השקעות בחברות מאוד מצליחות שהופכות להיות לחברות שיש להן משמעות כלכלית הרבה יותר גדולה מאשר הרבה חברות קטנות ממש

ארז שחר:       יש פה תופעה שקרתה בעשור האחרון ואנחנו מאוד גאים בה שישראל הפכה להיות ממרכז פיתוח של הרבה טכנולוגיות מעניינות שנקנות בשלבים מאוד מוקדמים על ידי corporates אמריקאים למרכז ליצירת חברות משמעותיות שהופכות להיות חברות עצמאיות

ארז שחר:  כל זה בשנה וחצי האחרונות נמצא בדעיכה משמעותית מאוד, ומאז חילופי השלטון וההפיכה המשטרית אנחנו רואים פה קטסטרופה אמיתית של הפסקה מאוד מאוד דרמטית של השקעות, קודם של מוסדיים אמריקאים ואירופים בתוך קרנות ההון סיכון הישראליות ואחר כך השקעות של קרנות ההון סיכון הישראליות בחברות

ארז שחר:       אני מסכים שאת ההשלכות האמיתיות של זה אנחנו עדיין לא רואים, אנחנו נראה אותן בשנים הקרובות

ארז שחר:  זה אפילו לא בשנה-שנתיים הקרובות, כי מחזור השקעה בחברות הייטק והתחלת ייצור ערך בחברות הייטק לוקח חמש-שש שנים, וברגע שאנחנו רואים את ירידת ההשקעות הראשוניות עכשיו ההשלכות הכלכליות על משלם המיסים הישראלי יתחילו להיראות בעוד חמש ושש שנים

ארז שחר:  לפני שאנחנו מדברים על עידוד תעשיית ההייטק אנחנו צריכים לדבר על העובדה שהמדינה היום מחריבה ערך בהייטק, לא מעודדת אלא באופן מאוד אקטיבי מחריבה ערך

ארז שחר:  עד שלא נגיע ליציבות והעננה של ההפיכה המשטרית תרד מעלינו אני לא צופה שתהיה שום חזרה של כסף זר משמעותי להשקעות בהייטק הישראלי, וזאת טרגדיה נוראית לכל אזרח ואזרחית בישראל

ארז שחר:  אני מקווה שנצליח להוריד את העננה הזאת מאיתנו בחודשים הקרובים, קשה לדעת

אביגדור ליברמן: צר לי לאכזב אותך

ארז שחר: לא אמרתי כמה, זה יכול להיות גם עשרות חודשים

ארז שחר:  אני חושב שיש דברים שאפשר לעשות היום ברמה של לא עידוד השקעות אלא הורדת עלות של פתיחת חברות חדשות בהייטק, בייחוד בתחום AI שדובר פה לא מעט

ארז שחר:  בתחום AI יש סיטואציה מאוד מעניינת עולמית עכשיו והיא שיש תשתיות שצריכות להיבנות בשביל שאפשר יהיה לבנות על התשתיות האלה חברות AI

ארז שחר:  ישראל באמת מבורכת בכישרונות AI ברמה הגבוהה ביותר ויש לנו הרבה מאוד יזמים היום שפשוט לא יכולים להתחיל חברת AI משמעותית כי יש פה היום חסמים מאוד משמעותיים לפתיחת חברה כזאת

ארז שחר:  החסם המרכזי היום הוא שיש תשתיות פיזיות של GPU's, זה בעצם מחשבי ה-AI שבחוסר עולמי מאוד משמעותי, ויש מדינות רבות שלקחו על עצמן לתת תשתיות לאומיות של  GPU's ושל יכולת מחשוב למודלים של AI ברמה הלאומית

נעם דן: אני חייבת להתייחס – ממש כמו התוכנית הלאומית שלנו

ארז שחר: אני מכיר, זה לא קרוב למה שצריך לקרות

ארז שחר:  אני אסביר לך מה אני חושב שצריך לעשות

ארז שחר:  יש היום כמה וכמה ספקי ענן שנותנים טכנולוגיות GPU's לבניית מודלים

ארז שחר:  למדינת ישראל יש יחסים קרובים עם חלק מהן – מדובר על מיקרוסופט עם OpenAI, מדובר עם גוגל עם - - - , מדובר על פייסבוק עם Lama

ארז שחר:  יש פה חברות רב לאומיות שיושבות בישראל, יש להן יחסים על הממשל, ואנחנו צריכים לדאוג היום שהן ייתנו היום קרדיטים לחברות - - -     

נעם דן: אנחנו חתמנו על חוזה עם גוגל

ארז שחר: מצוין

ארז שחר:  תספרי לי את ה-Capacity ואני אראה לך - - -     

נעם דן: Capacity הוא אין-סופי

אביגדור ליברמן: גם ענן של אורקל לדעתי

נעם דן: נכון

ארז שחר: נשמח מאוד ללמוד על התוכניות שלכם

אביגדור ליברמן: למשרד האוצר יש חוזה

נעם דן: התוכנית הלאומית ל-AI – אנחנו חתמנו על חוזה מול גוגל, אז זה קצת מצחיק שאתה אומר שאנחנו רחוקים עוד ואז אתה ממליץ על משהו שבדיוק עשינו

ארז שחר: מאה אחוז

ארז שחר:  אני אשמח ללמוד על התוכנית שלכם

ארז שחר:  אני לא רואה בחברות שלנו היום גישה ל- GPU's

ארז שחר:  זה נושא אחד

ארז שחר:       יש מדינה אחת בעולם שהצליחה לייצר מודל LLM – Large Language Model שהוא בסגנון של ChatGPT או Bard, המודלים שהיום כל פיתוחי ה-AI עובדים עליהם

ארז שחר:  המדינה הזאת היא אבו דאבי

ארז שחר:  אבו דאבי לקחה על עצמה משימה לאומית מהמדרגה האשונה, באמת, כבר שנים של פיתוח מודל לאומי של LLM, והצליחו לפתח מודל שהוא ברמה מאוד דומה למודלים שפיתחו OpenAI ופייסבוק

ארז שחר:  לפייסבוק יש את מודל ה-Lama שיצא כ-Open Source

ארז שחר:  הממשלה של אבו דאבי פתיחה את מודל הפלקון שיצא כ- Open Source

ארז שחר:  הוא מודל ה- OpenAIהחזק ביותר בשוק היום

ארז שחר:  הם נותנים אותו כתשתית לפיתוח של מודלים אחרים לחברות שנמצאות היום באבו דאבי

ארז שחר:  הם לקחו את זה כאתגר לאומי מהמדרגה הראשונה, פיתוח ישיר שהם עשו, ונותנים תשתיות לכל מי שמפתח עליו

ארז שחר:       אני חושב שיש לנו מה ללמוד גם מהשכנים שלנו ממזרח, ואני חושב שמודלים כאלה יכולים להיות הרבה יותר אפקטיביים היום מאשר מודלים של עידוד השקעות וכו', כי בעידוד השקעות צריך שיהיה את המשקיעים מאחוריהם

אביגדור ליברמן: תודה

אפרת שוסטר: רק רציתי להגיד לגבי הרשות לחדשנות שאני מבינה שהם קצת על הגריל ומן הסתם כנראה בגלל שהם קשורים הרבה לתעשיית הסטרטאפים וההייטק

אפרת שוסטר:  אני חושבת שזה גוף סופר חשוב שיהיה וקיים, וטוב שהוא כך

אפרת שוסטר:  אבל כמשקיעה, ואני חושבת שגם משקיעים אחרים – היום יש מגמה לא להשקיע בסטרטאפים שהרשות לחדשנות מושקעת בהם

אפרת שוסטר:  הסיבה לכך היא לא כי לא מאמינים ברשות לחדשנות או לא חושבים שהיא טובה, חושבים שזה מעולה ומעולה גם שנכנס כסף, אבל יש מגבלות מאוד קשות בלהוציא את ה-IP החוצה

אפרת שוסטר:  אני משערת שכולם יודעים על הקנסות הגבוהים-מאוד שעושים וגם כדי להעביר את החברה לחו"ל

אפרת שוסטר:  אחד הדברים החשובים שמשקיעים רוצים זה בסופו של דבר להרוויח מההשקעה שלהם

אפרת שוסטר:  זאת אומרת, למכור ובסופו של דבר גם לעשות אקזיט

אפרת שוסטר:  אחד החששות זה שהחברות היום יישארו בארץ כמובן ורוצים להיות בעלי אפשרות שהחברות אחרי זה יימכרו לחו"ל, ואם חברות לא יכולות להימכר לחו"ל או לא להוציא את ה-IP לחו"ל אנחנו נמצאים בבעיה מאוד מאוד קשה

אפרת שוסטר:  לכן יכול להיות שיש מקום לשנות פה את הרגולציה ואת החקיקה לגבי הקנסות

אפרת שוסטר:      אגב, במדינות אחרות בעולם יש גופים דומים מאוד שאין להם royalties, שאין להם הגבלות כאלה ושעדיין נותנים ומשקיעים בחברות של אותה מדינה

אפרת שוסטר:  אגב, יש גם את ה-Horizon 2020 שאנחנו חברים בו, מדינת ישראל, ויכולים לקבל השקעות מכסף שהוא גם חלק גדול מאיחוד האירופי

אפרת שוסטר:  יש הליך יותר קשה אבל עדיין זה כסף שלא נמצא עם המגבלות האלה של הרשות לחדשנות אגב, ואני חושבת שאולי יש מקום להתחיל ולחשוב על להשוות את זה לשם

אפרת שוסטר:  תודה

אביגדור ליברמן: הנקודה ברורה

אביגדור ליברמן:  אני רוצה לסכם כי עשינו כבר כמה ישיבות ועדיין אני חושב שלא הצלחנו, אני לפחות לא הצלחתי להבין מה הקונספט, למה מתכנסת פה ועדה, מה בסוף אני רוצה להשיג

אביגדור ליברמן:  אני מקווה לקראת סוף שנת 2023 לראות כבר כיתה ראשונה

אביגדור ליברמן:  עולם ההייטק זה משהו שאין לו התחלה, אין לו סוף, זה ענק, זה כמו ייקום כזה, הוא כל הזמן מתרחב, זה לא דבר סטטי, ויש כמה כיוונים שאנחנו חייבים להיות שם בקדמת הבמה וחייבים כל הזמן להשתפר ולבנות את כל התשתיות, במקביל תשתיות שיאפשרו לפתח את כל עולם ההייטק

אביגדור ליברמן:  אנחנו התרגלנו – סטרטאפ ניישן, סטרטאפ, אקזיט, כל הדברים האלו, אנחנו עדיין צריכים להיאבק שהסטרטאפים שרשום שהם קניין רוחני יהיו במדינת ישראל

אביגדור ליברמן:  זו מטרה

אביגדור ליברמן:  בשביל זה צריך להעמיד פה תקציבים זמינים, נוחים, שהם לא יברחו לחפש את המימון בשדות זרים

אביגדור ליברמן:      יש שורה של דברים שאנחנו רגילים לזרוק אבל זה חייב להיות חלק מאקו-סיסטם אחד, זה ביג דאטה, זה מחשב על, צריך גם מקור אנרגיה מתאים, לא לבנות מחשב על ופתאום לגלות שחברת חשמל לא מסוגלת לספק אנרגיה

אביגדור ליברמן:  זו בינה מלאכותית

אביגדור ליברמן:  צריך להתייחס, מדינת ישראל ברמה של מדינה, האם נכנסים לכל הנושאים של הקוונטים, צ'יפים – אני יודע כמה היום יש? כל יום מדברים איתי על צ'יפים, יצירת צ'יפים

אביגדור ליברמן:  כן, זו לא החלטה של אדם פרטי

אביגדור ליברמן:  אם מדינה רוצה שהיא תהיה יצרנית צ'יפים רצינית ותוכל להתמודד, כנראה זאת החלטה מדינתית

אביגדור ליברמן:       כמובן כמו שאמרתי, אנחנו צריכים להתאים את כל הכלים

אביגדור ליברמן:  אם רוצים לדבר בכל המונחים האלה של סטרטאפ, ביג דאטה, בינה מלאכותית, מחשב על, צ'יפים, קוונטים, צריך פה תשתית אנושית, צריך פה תשתית של המעבדות, צריך פה יצירת תנאים פיננסיים, כלומר הטבות פיננסיים, משטר מס אחר, לא רק חוק האנג'לים אלא באמת לבחון מסלול 43 וסעיף 42, ודרישה מבנקים לאמץ נוהלי עבודה שמתאימים לענף ההייטק

אביגדור ליברמן:       עוד פעם, מה שלא שמעתם בצורה ברורה, אם אני צריך להעתיק מהעולם הגדול – מאירלנד, מנורבגיה, מפינלנד – שלושה חידושים שקיימים שם ולא קיימים כאן, פשוט להעתיק חקיקה, חוק כזה או הטבה כזאת קיימת

אביגדור ליברמן:  באירלנד זה קיים, באסטוניה זה כבר קיים, בפינלנד, בשווייץ

אביגדור ליברמן:  זה מה שצריך לאמץ

אביגדור ליברמן:  אבל בסופו של דבר רק בצורה כזאת שבונים פה אקו-סיסטם שלם, שזה מתחיל מסטודנטים ואקדמיה, מעבדות שחסרות לעולם האקדמי הישראלי, שיוצרים

אביגדור ליברמן:  זה מקור הכסף הגדול

אביגדור ליברמן:  אנחנו כל הזמן מחפשים משקיעים זרים

אביגדור ליברמן:  עוד פעם, אני חוזר, היום 3 טריליון שקל מחזיקים המוסדיים במדינת ישראל, רוב הכסף הולך לחו"ל

אביגדור ליברמן:  לא יודע מי יודע פה, מי למד לימודי ליבה מהנוכחים – תעשו 0

אביגדור ליברמן: 5% מ-3 טריליון שקלים, כמה זה יוצא? מי פה מהיר? 0

אביגדור ליברמן: 5% מ-3 טריליון שקל, זה ההר של המוסדיים

אסף זמיר: 15 מיליארד

אביגדור ליברמן: אז אם אתה מביא 0

אביגדור ליברמן: 5% מהם, 15 מיליארד, כל הסטרטאפים הישראליים שיש לך יהיו מרוצים, זה הרבה מעבר לדרישה של כל הסטרטאפים הישראליים היום

אביגדור ליברמן:  גם פה צריך קודם כול להסתכל מסביבנו

אביגדור ליברמן:  זה לא שיש להם אלטרנטיבה

אביגדור ליברמן:  רוב המוסדיים, דברו איתם, אין להם אלטרנטיבה, אין לאן להכניס כסף

אביגדור ליברמן:  אבל הם מחפשים, הם מחכים גם, מצפים מהמדינה שהיא תציע להם

אביגדור ליברמן:  הם לא רוצים להיות פראיירים

אביגדור ליברמן:  זו לא ההתמחות שלהם, והמחויבות שלהם היא לשמור על המשקיעים שלהם

אביגדור ליברמן:  אז פה כבר דיברנו שרשות לחדשנות תהיה המסננת, שהיא תמליץ על שורה, ותהיה איזושהי ועדה פריטטית שיוכלו בלי חשש להשקיע, לא סתם הרפתקה אלא להשקיע יחסית בלי חשש בסטרטאפים לפי המלצה של הרשות לחדשנות או מופ"ת או כל גוף מוסמך אחר, ואז לדעתי אנחנו פותחים מקור כסף בלתי נדלה

אביגדור ליברמן:      לכן אנחנו פה נשתדל עד סוף השנה להתקדם, כי מבחינת מדינת ישראל אין מה לעשות

אביגדור ליברמן:  זה שאנחנו מתעסקים זה לא סדר עדיפויות של מדינת ישראל

אביגדור ליברמן:  אני שמעתי פה נאום של ראש הממשלה ב-29 בדצמבר 2022 כשהוקמה הממשלה השישית של נתניהו

אביגדור ליברמן:  הוא הגדיר מה ה-prioritize שלו, מה סדר העדיפויות

אביגדור ליברמן:  אנחנו רואים פה בדיונים ביום-יום

אביגדור ליברמן:  פעם אחת לא שמעתי שהנושא של הקדמה של הסטרטאפ ניישן, ההייטק, מופיע ב-prioritize אצל אחד המנהיגים או אחד השרים בממשלה

אביגדור ליברמן:  לכן אנחנו פה נצטרך יחד עם החברה האזרחית, כנסת, לרוץ לבד

אביגדור ליברמן:  אני מקווה שנוכל לפרסם לקראת 31 בדצמבר את התוכנית, להניח אותה על השולחן

אביגדור ליברמן:  רק ככה אפשר לאתגר את הממשלה

אביגדור ליברמן:        מישהו הזכיר פה לגבי מדינות שהן כבר לבד מייצרות כל מיני תמריצים וכספים, אני אשמח לקבל קצת יותר פירוט כדי שנוכל גם להשתמש

אביגדור ליברמן:  לא צריך להמציא גלגל פעם נוספת

אביגדור ליברמן:  אם מישהו כבר המציא גלגל לפנינו, אנחנו נשמח לקבל אותו

אביגדור ליברמן:  תודה רבה