ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 258, 2023-12-04 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  על סדר-היום: הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית (תיקון מס' 24), התשפ"ד-2023

משה גפני:  בבקשה

ינון אזולאי: תקדם בברכה את איתי טמקין

ינון אזולאי:  הרבה זמן לא ראינו את פניו

ינון אזולאי:  התגעגענו אליך

משה גפני: מי נמצא ממשפחות החטופים? בבקשה

עפרי ביבס: אני אחותו של ירדן, גיסתה של שירי ביבס ודודה של אריאל וגפיר

עפרי ביבס:  זאת נופר, היא אחות של יגב

עפרי ביבס:  תודה שנתתם לנו את רשות הדיבור קודם

משה גפני: אתם אמורים היום להיות בסיעה אצלנו

עפרי ביבס: אנחנו באים לוועדות משפחות החטופים כי חשוב לנו להמשיך ולהזכיר שהמחויבות הראשונה והעליונה והיחידה מבחינתנו כרגע של הממשלה הזאת זה להחזיר את המשפחות שלנו הביתה

עפרי ביבס:  אני שומעת בחדשות דיבורים על ריבים על התקציב, על כספים לפה או לשם

עפרי ביבס:  זה כל כך לא משנה עכשיו, כל כך שולי ומיותר

עפרי ביבס:  אין פה עניין לריבים או לוויכוחים

עפרי ביבס:  כולם ביחד

עפרי ביבס:  צריכים לעשות הכול כדי להחזיר אותם

עפרי ביבס:  אין להם זמן

עפרי ביבס:  אנו שומעים את העדויות של מי שחוזר, וכל יום שם סכנת חיים בשבילם

עפרי ביבס:  אני לא מדברת רק על כפיר שהוא בן 11 חודשים תכף, חודש הבא חוגג שנה

עפרי ביבס:  אנחנו מחכים שיחגוג את זה בשבי – לא יודעת

עפרי ביבס:  בקצב הזה זה מה שיקרה

עפרי ביבס:  אריאל בן 4

עפרי ביבס:  אנו שומעים על התנאים התזונתיים, ההיגיינה שם

עפרי ביבס:  מתחיל החורף, הם במערות, שירי שם איתם לבד וזה עוד אם אני מתעלמת מההודעה שחמאס אמר כי בתוכנו המשפחה מאמינים שהם בחיים ואנו דורשים שהם יחזרו עכשיו ומהר, ואח שלי, שלא יודעת מי ראה את הסרטון, אבל אפשר לראות שם, שמעבר לזה שהוא נראה שם כמו חצי בן אדם, רזה אולי חצי מהמשקל שלו, קיבל את הבשורה הכי רעה שאדם יכול לקבל, וקיבל אחרי חודשיים בשבי כשהוא לבד וצריך להתמודד עם כל הדבר הזה לבד בלי משפחה ובלי תמיכה ובלי שהוא יודע אם זה נכון או לא

עפרי ביבס:  מבחינתו זה נכון

עפרי ביבס:  שמענו עליו עדויות ואני יודעת מה מצבו ואין לו עוד יום לבזבז שם

עפרי ביבס:  אין עוד יום שהוא יכול להישאר שם

עפרי ביבס:  חמאס הביאו לו חבל תלייה מסביב לראש וכל יום הוא מתהדק שם עוד עוד

עפרי ביבס:  אין זמן

עפרי ביבס:  אין על מה לדבר חוץ מעל זה

עפרי ביבס:  ממשלת ישראל צריכה לעשות הכול אבל הכול וליזום ולבקש ומבחינתי להתחנן למי שצריך

עפרי ביבס:  הם צריכים לחזור

עפרי ביבס:  אנחנו עם שמקדש חיים

עפרי ביבס:  זה צריך להיות בעדיפות עליונה של כל ועדה שנפתחת, של כל ישיבת כנסת, של כל מליאה, של כל ישיבת סיעה

עפרי ביבס:  כל דבר

עפרי ביבס:  זה כל מה שצריך לדבר עליו

עפרי ביבס:  אני יודעת שיש גן נושאים אחרים שחשובים

עפרי ביבס:  מבחינתנו אין חשוב מזה

עפרי ביבס:  זה החיים שלנו, זה העתיד של המדינה שלנו, זה איך שהפנים שלנו נראות, זה העם שלנו, כולם

עפרי ביבס:  לא רק המשפחות שלנו

עפרי ביבס:  אי אפשק לבזבז עוד רגע

עפרי ביבס:  אני מתחננת שכל אחד שיוצא מהחדר הזה זה הדבר שיהיה לו בראש

עפרי ביבס:  הפרצופים שלהם, של המשפחות שלנו שלא יכולים להישאר שם עוד רגע אחד

עפרי ביבס:  אי אפשר יותר לחכות

עפרי ביבס:  אין

עפרי ביבס:  זה העדיפות העליונה, זה המטרה הראשונה

נופר בוכשטב: אני אחות של יגב, אחי הגדול

נופר בוכשטב:  אני מסתכלת פה מסביב ורואה אנשים עסוקים בשלהם, מסתכלים בטלפון

נופר בוכשטב:  עפרי זועקת, המשפחה שלה יושבת בעזה, אחי נמצא שם

נופר בוכשטב:  הוא לא יכול להסתכל רגע בנייד, לברוח מהמציאות, הוא לא יכול לשבת פה אתנו ולהגיד כמה הוא צריך עזרה עכשיו

נופר בוכשטב:  אנחנו פה כדי לזעוק את הזעקה שלהם

נופר בוכשטב:  אני אמנם לא צועקת אלא מדברת אבל אח שלי עכשיו נמצא בעזה

נופר בוכשטב:  תבינו מה זה אומר

נופר בוכשטב:  אנחנו לא יודעים אם קר לו, מה קורה עכשיו, לא יודעים אם הוא נפצע, אם משהו קרה לו ואתם יושבים ומשחקים בפלאפון

נופר בוכשטב:  יכול להיות שיש לכם דברים חשובים, אתם אנשים מאוד חשובים, חלילה אני לא מזלזלת אבל המשפחות שלנו עכשיו צריכות עזרה

נופר בוכשטב:  הן צריכות את העזרה שלכם

נופר בוכשטב:  אנחנו צריכים שתעזרו לנו להוציא אותם משם

נופר בוכשטב:  59 ימים שהם שם

נופר בוכשטב:  אשתו רימון חזרה לפני כמה ימים

נופר בוכשטב:  היא מספרת סיפורי זוועות

נופר בוכשטב:  אנשים שחזרו משם מספרים – זה סיפורים שאי אפשר להכיל

נופר בוכשטב:  זה דברים שאנו לא יכולים להתמודד איתם

נופר בוכשטב:  אף אדם לא אמור להתמודד איתם

נופר בוכשטב:  ילדים ששם - זה לא הגיוני

נופר בוכשטב:  אנו חייבים לעזור להם ולא צריכים להתחנן לקבינט שיבואו לפגוש אותנו

נופר בוכשטב:  מבקשים שיגיעו אלינו, שידברו אתנו

נופר בוכשטב:  אנחנו לא מפחידים, אנחנו אנשים

נופר בוכשטב:  אנו דואגים למשפחות שלנו

נופר בוכשטב:  אנו רק רוצים שיבואו ויגידו לנו שהמטרה הכי חשובה כרגע זה להוציא אותם משם

נופר בוכשטב:  לא מעניין אותנו למוטט את החמאס

נופר בוכשטב:  אני רוצה לחזור הביתה – אני גרה בקיבוץ נירים, אבל לא יכולה לחזור כל עוד אח שלי נמצא שם

נופר בוכשטב:  כל עוד יש אנשים שנמצאים בעזה ואני רוצה שתסתכלו עלינו ותגידו מה אתם היום עשיתם בשביל לעזור להם

נופר בוכשטב:  מה עשיתם בשביל להוציא אותם משם

נופר בוכשטב:  ותמשיכו לדבר ולעשות כל מה שאפשר ולדבר וללחוץ על מה שאפשר בשביל לעזור

נופר בוכשטב:  אין לי עוד דרך להגיד את זה

נופר בוכשטב:  אני לא אוהבת להתחנן ולבקש עזרה אבל אין לנו ברירה אחרת

נועם דן: אני רוצה לדעת אם ויתרו עלינו

נועם דן:  אני רוצה לדעת אם ממשלת ישראל, אם מדינת ישראל ויתרה על 136 האנשים האלה

נועם דן:  אני אצליח לעמוד בזה אם יביטו בי ויגידו לי בישירות: ויתרנו

נועם דן:  זה לא הולם את המטרות והיעדים שלנו

נועם דן:  אני באמת אקבל את זה

נועם דן:  אצטרך להחליט עם עצמי ועם המשפחה שלי מה קורה עם החיים שלנו אבל אני רוצה שיהיו מספיק הגונים ותהיינה מספיק ישרות, שרות הממשלה, שרי הממשלה, הקבינט שלנו שלא מסוגל להישיר מבט להיפגש אתנו

נועם דן:  אני רוצה לדעת אם ויתרו עליי

נועם דן:  אני מרגישה שאני הולכת עם דם על הידיים

נועם דן:  זה הדם של כל האנשים האלה שהם לא שלי אבל הם מזמן-מזמן שלי

נועם דן:  כמו שהם לא שלכם, הם מזמן-מזמן שלכם

נועם דן:  אני רוצה לדעת אם אתמול יכול היה פולארד, שנלחמנו כל כך קשה לשחרר אותו, לסתום למשפחות של החטופים את הפה, כנראה שמישהו חושב שאנחנו הגיבנת שמפריעה להמשך ההתנהלות

נועם דן:  אני רוצה לדעת

נועם דן:  אם אני מפריעה, אני רוצה לדעת

נועם דן:  אם מדינת ישראל החליטה שה-136 האנשים האלה, הם אנשים שאנחנו עוקדים אותם למען הביטחון - קודם כל יש פה אשליה

נועם דן:  לא יהיה ביטחון בלי השבת החטופות והחטופים

נועם דן:  לא נצליח ליישב את הגבולות, לא נצליח לשכנע אנשים ללכת למילואים או להתגייס

נועם דן:  אימהות ו יסרבו

נועם דן:  אנחנו לא איזה מיעוט זניח

נועם דן:  אנחנו לא לוחמות ולוחמים שיצאו לשדה הקרב

נועם דן:  נחטפנו בפיג'מות

נועם דן:  נרצחנו, נטבחנו

נועם דן:  אני רוצה לדעת אם ויתרתם עלינו

נועם דן:  תגידו לי אם ויתרתם עלינו ואני אדע ואקבל את זה אבל לי יש דם על הידיים כי אני ישנה בבית שלי עם הילדים הפרטיים שלי, מגיעה לפה כמו משמרת, כאילו אני עושה משמרות זה"ב

נועם דן:  האמת היא שהתחושה היא שוויתרתם עלינו

נועם דן:  אם ראש הממשלה שלי אומר ביום שבת באותה מסיבת עיתונאים של אני, אני, אני, אני, אם הוא אומר במסיבה הזאת – הוא לא פגש אותנו, הוא לא הסכים, אבל את כל התקשורת הסכים ואומר: אני עשיתי, אני עשיתי ואז הוא מסביר שוב שיש שלושה יעדים והסדר שלהם משתנה וזה כבר לא להחזיר את החטופות והחטופים

נועם דן:  יש שם שוב מיטוט החמאס כאילו זו לא הייתה משימה שיכולנו לעשות 12 שנה לפני כן ויהיה עוד זמן לעשות

נועם דן:  הדבר היחיד שלא יהיה זמן – זה להציל את החטופות והחטופים

נועם דן:  הם קמלים

נועם דן:  יש 13 מבוגרים קשישים בכלא, שאנו לא יודעים איך נראה ומה טיבו

נועם דן:  סער וארז חזרו עם עדויות שאני לא יכולה לספר לכם, אולי אתם יודעים טוב ממני

נועם דן:  לא יכולה לספר כי אני חוששת שזה משודר

נועם דן:  אני לא מבינה

נועם דן:  יש משהו שאתם יודעם ואני לא יודעת? כי אני יודעת שכמה שהרגיעו אותנו שהקש בגג ושהצבא יודע אנו יודעים בוודאות ששלושה חטופים נהרגו מאש כוחותינו, יודעים שכולם שומעים למוטט, שומעים את הרעשים, נפגעים פיזית, רועבים כשאנו לא מכניסים סיוע הומניטרי

נועם דן:  השאלה היא אם ויתרו עלינו

נועם דן:  אם זה מחיר יקר מדי, תגידו לי ונקבל את זה אבל כרגע יש איזו הטעיה ציבורית

נועם דן:  אני לא העול

נועם דן:  אני לא מפריעה לכם

נועם דן:  משפחות החטופים זה לא איזה מגזר חדש

נועם דן:  משפחות החטופים זה אתם

נועם דן:  אני לא משפחת החטופים

נועם דן:  אתם משפחת החטופים

נועם דן:  חטפו לנו את המדינה, חטפו לנו את הערכים שלנו

נועם דן:  ערך חיי אדם זה ערך ביהדות

נועם דן:  משימה כמו למוטט את החמאס זה לא ערך

נועם דן:  זאת משימה

נועם דן:  יהיה זמן

נועם דן:  הדבר היחיד שאין לו זמן, זה זה

נועם דן:  מה קורה לכם?     אתם מדברים על כספים קואליציוניים כאילו אין מלחמה

נועם דן:  אתם מדבריםעל מאבקים, על תשלומי חרדים כן או לא

נועם דן:  אתם מנסים להגמיש את הדבר הזה כאילו אין דבר אחד שאתם צריכים עכשיו עליו לדבר

נועם דן:  אני לא ההפרעה שלכם

נועם דן:  ה-7

נועם דן: 10 הוא לא ההפרעה שלכם

נועם דן:  יש פה הפקרה מתמשכת ולי יש דם על הידיים כי אם אני מתקלחת ואני אוכלת ומגיעה לכאן, ואתם לא מצליחים להבין שאין אפשרות לדבר על משהו אחר - משהו אצלי לא בסדר

נועם דן:  אני לא יכולה לצרוח ולבכות ולייבב ושכולם יהנהנו באמפתיה

נועם דן:  איך יכול להיות שראש הממשלה שלי, שהממשלה שלי, שהקואליציה שלי, אתם האנשים שאמורים – אתם נבחרי ציבור

נועם דן:  אם נבחרי הציבור אמור לעשות את מה שהציבור מבקש, הציבור דורש שתחזירו את החטופות והחטופים

נועם דן:  61% עומדים מאחורינו

נועם דן:  זה הילדים שלכם, זה ההורים שלכם, זה החיילים שלכם

נועם דן:  גם עם החיילים יש לנו ברית

נועם דן:  אתם מפספסים הכול כי לא תהיה ועדת כספים ולא תהיה קואליציה ולא תהיה אופוזיציה אם נרמוס את הברית הזאת בין העם לנבחרי הציבור למדינה

נועם דן:  המדינה זה אני

משה גפני: תודה רבה

נועם דן: תודה לך

עדה גנזך: קשה לדבר אחרי מילים כאלה אבל אני אזרחית ישראלית ומכירה את המדינות העניות יותר בעולם ובתור זה אני באה לדבר

עדה גנזך:  אני מזכירה שיש מדינות שאנשים שם נאנקים בעוני

עדה גנזך:  סטודנטים ועובדים זרים שנאנקים שם בעוני כשאבד להם הבן, נהרג או נחטף הבן היחיד שפרנס את המשפחה ועליו הסתמכה המשפחה

עדה גנזך:  בינתיים ככל הידוע לי, המשפחות האלה גם לבד – הקול שלהן לא נשמע כי אין להם כסף להגיע לכאן

עדה גנזך:  ככל שידוע לי המענק של 90,000 ₪ למשפחות החטופים עדיין לא הגיע כל כך רחוק כמו גם המשפחות ממלאות טפסים

עדה גנזך:  כולם אומרים לי - הטפסים מטופלים

עדה גנזך:  קשה להן – יש אנשים שאני יודעת שלא יכולים לקרוא ולכתוב

עדה גנזך:  אנשים שלא הבינו שהטפסים שהגיעו עם הארונות, יש לשמור אותם

עדה גנזך:  הם שרפו אותם עם הארונות

עדה גנזך:  לא ידעו ומחפשים איך לקבל העתקים

עדה גנזך:  האנשים האלה זקוקים לכסף לאכול יום-יום

עדה גנזך:  הילדים שלהם לקחו הלוואות כדי להגיע לכאן ואין להם כסף כדי להחזיר את ההלוואות

עדה גנזך:  הן נאנקות נורא תחת עומס כלכלי כבד מאוד

עדה גנזך:  זה מעסיק אותם יום-יום ושעה-שעה ואין להם האתנחתא להתאבל על הבן שנחטף או אבד

עדה גנזך:  אני מבקשת שכולכם תטפלו – תבדקו שאכן הגיעו הכספים, מענק חירום שמגיע להן

משה גפני: זה מופיע בתקציב שאנו אמורים לאשר

עדה גנזך: זה כבר חודשיים  מאוחר מדי, המשפחות הן חודשיים נאנקות תחת עול של הלוואות, עול של כספים שאין להן

עדה גנזך:  תחת מאבק שהן צריכות לקיים ואין להן יכולת לעשות אותו

עדה גנזך:  זה היה צריך להיות אתמול

עדה גנזך:  זה כבר חודשיים

עדה גנזך:  אם לא תאשרו היום ותעבירו את הכספים מחר, אתם הורגים אותם הרג נוסף

עדה גנזך:  אני מבקשת מכם בכל לשון של בקשה לעשות זאת בדחיפות המיידית והאפשרית

עדה גנזך:  תודה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אני חושב שיש פה קונצנזוס עם האמירות האלה שזה סדר עדיפות ראשון הנושא הזה של פיקוח נפש ופדיון שבועיים

משה גפני:  הדבר הראשון במעלה

משה גפני:  מודה לכם שהייתם פה

משה גפני:      מי מציג את החוק?     

ולדימיר בליאק: רק מילה לגבי המצגת

ולדימיר בליאק:  באנו לדון בתקציב המדינה

ולדימיר בליאק:  קיבלנו מצגת של 40 עמודים 45 דקות לפני הדיון

ולדימיר בליאק:  אני חושב שהגיע הזמן שיכבדו קצת את חברי הכנסת ואת הרצון שלנו להתכונן לדיונים

תמר לוי בונה: היום מונחת בפניכם הצעת חוק שעיקרה שני דברים: אחד, הגדלת יעד הגירעון בהתאם לצרכים שהתגלו נוכח חרבות ברזל ונוכח אירועי 7

תמר לוי בונה: 10

תמר לוי בונה:  הגדלת הגירעון נדרשת משני טעמים: אחד, נוכח הירידה בהכנסות שתכף תציג טניה מהכלכלן הראשי, וכמובן נוכח הצורך בהגדלת ההוצאות

תמר לוי בונה:  יש הוצאות משמעותיות שנוצרו כתוצאה מהמלחמה הן בצד האזרחי והן בצד הצבאי, ועל כן יש להגדיל את יעד הגירעון לכ-3

תמר לוי בונה: 7%

תמר לוי בונה:  בנוסף, מן הסתם יש גם להגדיל את מגבלת ההוצאה

תמר לוי בונה:  היא עמדה על 485 מיליארד שקלים כמעט וכעת יש להגדילה ל-510 מיליארד שקלים

תמר לוי בונה:  זה מגיע בשני סעיפים – אחד עבור הצרכים הצבאיים שעומדים על כ-17 מיליארד שקלים והחלק השני הוא עבור הצרכים האזרחיים שעומדים על כ-8

תמר לוי בונה: 9 מיליארד שקלים

תמר לוי בונה:  בהצעת החוק המובאת בפניכם זה מובא באחוזים ביחס לתקציב 2022 ואתם יכולים לראות שהחלק הצבאי, כ-3

תמר לוי בונה: 75% מיחס להוצאות לשנת 2022 והחלק האזרחי הוא 1

תמר לוי בונה: 95% ביחס להוצאות של 2022 וגם מניתי בפניכם את הסכומים

תמר לוי בונה:      כרקע להצעה הזאת, שנוגעת בגירעון ובהוצאה, היינו רוצים לסקור בפיכם גם את המצב המקרו כלכלי וגם לתת פירוט נרחב יותר על ההוצאות

חנוך דב מילביצקי: הייתי מעוניין לדעת, אם תוכלו להתייחס לזה פה כי לא ראיתי התייחסות – איזה פעולות עשיתם כדי לבדוק אפשרויות חיסכון והידוק חגורה בכל הנוגע לרבות צמצום משרדים שאולי פחות רלוונטיים ומהותיים בעת הזו, ובכלל האם התייחסתם להוצאה במגזר הציבורי - פנסיות, דברים מסוג זה?     

סימון דוידסון: מתכוון לחמישה משרדים מיותרים

חנוך דב מילביצקי: לא מתכוון ולא אמרתי מספר

ולדימיר בליאק: אני מצטרף לחלק הראשון של השאלה

ולדימיר בליאק:  זו שאלה חשובה

תמר לוי בונה: אם אפשר שנתייחס אחרי המצגת, היושב-ראש?     

אורית פרקש הכהן: הם הגישו הצעה כתובה לשר האוצר אבל הצעתם לא התקבלה

אורית פרקש הכהן:  הם הציעו קיצוץ

חנוך דב מילביצקי: אני רוצה להבין, איזו עבודה נעשתה אם נעשתה, בכל הנוגע לקיצוץ, לרבות קיצוץ במשרדים, מה היו מסקנות? אני רוצה להבין כי לפני שמדברים על הגדלת גירעון יכול להיות שצריך – לא אומר שלא צריך אבל אני חושב שלנו חשוב כמי שאמורים לפקח על עבודת הממשלה את כל הנושא של קבלת החלטות – איך זה יתקבל והאם הנושא הזה של קיצוץ עמד בפני הממשלה, נדון?     

נעמה לזימי: סירבו פה לקיים דיון שליש שחתמנו עליו גם אחרי שפנינו ליו"ר הכנסת ומזכיר הכנסת

נעמה לזימי:  ועדת הפיקוח הפרלמנטרית הממונה כספים סירבה בתוקף לעמוד בהוראות החוק המפורשות בתקנון ולקיים פה דיון

נעמה לזימי:  אבל מאוד יפה שאתה שואל עכשיו

נעמה לזימי:  סך הכול הגיוני

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, שאלה למה שהיא אמרה

חמד עמאר:  שר האוצר הציג אתמול את הגירעון ואמר: 30 מיליארד ו-500 מיליון

חמד עמאר:  מה שהציגה עכשיו בנושא הצבאי – 17 מיליארד, ובנושא האזרחי- -      

ולדימיר בליאק: יש עוד 4 על חשבון ההסטה

חמד עמאר: שתציג את זה עד הסוף

משה גפני: זה 30 מיליארד

משה גפני:  בבקשה

נאור שירי: אדוני היושב-ראש, אמרת בדיון הקודם על אילת שיהיה תחנות שהאוצר יגיע אליך

נאור שירי:  אני חושב שאנו בתחנה ראשונה

נאור שירי:  אתה רוצה לעדכן אותנו?     

משה גפני: מה שאושר בחודש שעבר לאוקטובר יאושר גם לנובמבר

משה גפני:  כדי לאשר את זה, הם צריכים לבוא לכאן

משה גפני:  הם יבואו לכאן ואילת תעלה בדיון הזה

נאור שירי: זה נשמע לי קצת פתרון של מעלית שבת

נאור שירי:  מה שאושר באוקטובר

משה גפני: אמרתי להם

משה גפני:  הם יושבים על עניין אילת וזה יבוא לכאן בימים הקרובים כדי לאשר את התוכנית על נובמבר

נאור שירי: אבל אמרת שזו חליפה מיוחדת

משה גפני: אמרתי, והם אומרים שיצטרכו החלטת ממשלה מיוחדת על אילת

משה גפני:  לא שכחתי את זה לרגע ואני לא מרפה מזה

נאור שירי: רק הזכרתי לינון שאנו בתחנה הראשונה

ינון אזולאי: אני מזכיר לך שיש כמה תחנות ובסוף יש תחנה מרכזית

ינון אזולאי:  השאלה איפה רוצים לרדת

משה גפני: לא נרפה מהעניין הזה

משה גפני:  תודה

משה גפני:  הנושא הזה, היות שהעלית את זה, לא יישאר באוויר

משה גפני:  אנו מטפלים בזה כל הזמן

משה גפני:  מדברים על מתווה מיוחד

משה גפני:  דיברתי גם עם שר האוצר אתמול

משה גפני:  זה מתווה מיוחד, ויבוא לפה

נאור שירי: זה קורה עם ראש העיר?     

משה גפני: מדברים עם ראש העיר

שגית אפיק: יש שני תהליכים – אחד שמתבצע בממשלה בהחלטת ממשלה שעובדים על טיוטת החלטת ממשלה ביחס לעיר אילת בעיקר בנושא מחוללי תיירות ומקדמים אחרים לעיר, וזה נעשה בשיתוף עם ראש העיר ואנשיו, ויש עבודה נוספת שנעשית מטעמנו, כדי לנסות ולהביא בפני חברי הוועדה מתווה כלשהו שאפשר יהיה לעגן אותו בסופו של דבר או בחקיקה או בדרך אחרת

נאור שירי: מעולה

נאור שירי:  תודה רבה

שרון ניר: למה לא תוחמים את זה בזמן? הוא זועק בינתיים

שרון ניר:  למה התקציב כל כך דחוף והמצב של עיריית אילת שהכפילה את גודלה בתושבים לא כל כך דחוף?     

גלעד קריב: אפשר להחריג מכל סעיף בסעיפים הקואליציוניים – ייתרם אחוז מסוים לעיר אילת

משה סולומון: אבל אומר היושב-ראש שהעיר אילת מטופלת

משה סולומון:  בוא נבחן את זה

ולדימיר בליאק: נכון להיום היא לא מטופלת

משה גפני: אנו עושים זאת במהירות האפשרית

משה גפני:  זה מקרה מיוחד

שרון ניר: זה בהחלט מקרה מיוחד

שרון ניר:  זה עיר שמראש סובלת מתחלואות

שרון ניר:  לא דומה לכלום

משה גפני: אנו לא מרפים מזה

משה גפני:  גם אצלנו, אמרה שגית, עובדים על זה, במקביל למה שמשרד האוצר עושה

משה גפני:  מקווה שיהיה בימים הקרובים

ולדימיר בליאק: בוא נתחום את זה בזמן

משה גפני: בבקשה

טטיאנה סלובודניצקי: שלום, אציג סקירה קצרה של מצב מה קרה ערב המלחמה ואינדיקטורים שוטפים בזמן המלחמה ותחזיות מקרו ותחזית ההכנסות בעצם עליהם מתבסס התקציב

טטיאנה סלובודניצקי:  ערב המלחמה תחזית הצמיחה בישראל של קרן מטבע הייתה על 3

טטיאנה סלובודניצקי: 1%

טטיאנה סלובודניצקי:  ערב המלחמה תחזית הצמיחה של ישראל הייתה יחסית גבוהה בהשוואה לעולם

טטיאנה סלובודניצקי:  אתם רואים פה תחזית של קרן המטבע

טטיאנה סלובודניצקי:  הממוצע העולמי היה 3%, הצמיחה של ישראל הצפויה הייתה אמורה להיות 3

טטיאנה סלובודניצקי: 1%

טטיאנה סלובודניצקי:  ברבעון השלישי, זה הנתון האחרון שיש לנו, אנו עדיין טרום האירוע

טטיאנה סלובודניצקי:  צמיחה של 2

טטיאנה סלובודניצקי: 8%

טטיאנה סלובודניצקי:  בשלושת הרבעונים הראשונים 3% צמיחה

טטיאנה סלובודניצקי:  אמנם התמתנות משנת 22' שלה צפינו, אבל בהחלט מצב טוב

טטיאנה סלובודניצקי:  קצב האינפלציה היה כבר בתוואי של התכנסות לטווח היעד

טטיאנה סלובודניצקי:  הנתון האחרון 3

טטיאנה סלובודניצקי: 7%

טטיאנה סלובודניצקי:  רואים פה סימון בין 1 ל-3 והיינו בכיוון מדיניות הומניטרית מצמצמת שעובדת

טטיאנה סלובודניצקי:  שוק העבודה טרם המלחמה היה הדוק

טטיאנה סלובודניצקי:  שיעור אבטלה נמוך היסטורית של 3

טטיאנה סלובודניצקי: 2%, שיעור תעסוקה של 63

טטיאנה סלובודניצקי: 4%

טטיאנה סלובודניצקי:  מצב שהוא יותר טוב ממה שהיה לפני משבר הקורונה

טטיאנה סלובודניצקי:      יחד עם זאת ההכנסות ממיסים ממה שראינו כבר לפני המלחמה היו בתוואי של ירידה, גם טרם האירוע

טטיאנה סלובודניצקי:  כנראה שגם אם לא הייתה קורית מלחמה היינו מורידים את תחזית ההכנסות בסביבות 10 מיליארד

סימון דוידסון: יודעים ממה הירידה? מההייטק?      

טטיאנה סלובודניצקי: אין הבחנה מסוימת של מה תרומת ההייטק אבל בהחלט יש פה תרומת ההייטק ובהחלט יש פה תרומה- -      

ינון אזולאי: חלק מהמשבר העולמי?     

גלעד קריב: זה היה עולמי

גלעד קריב:  העולם הפסיק להשקיע בישראל

גלעד קריב:  לא רק בישראל הפסיקו להשקיע בישראל

ינון אזולאי: היה משבר בהייטק, אנו יודעים שהבועה של כל המשכורות שהיו התנפצו

ינון אזולאי:  ראינו את המשבר הזה

ינון אזולאי:  השאלה אם זה גם השפיע פה בישראל

שרון ניר: וגם האטה בשוק הבנייה

שרון ניר:  זה גם חלק מעניין המיסים

טטיאנה סלובודניצקי: בהחלט

טטיאנה סלובודניצקי:  שוק הבנייה – יש שקף לגביו

טטיאנה סלובודניצקי:  ענף ההייטק לשאלתכם הושפע גם מגורמי חוץ וגם מגורמי פנים

טטיאנה סלובודניצקי:  כל זה, אני מדברת ערב המלחמה ללא קשר לאירוע

טטיאנה סלובודניצקי:  שכחנו אבל רמת חוסר הוודאות הייתה מאוד גבוהה והיו כל מיני סימנים מדאיגים

חמד עמאר: כמה אחוזים הייתה ירידה בתחזית ההכנסות לפני המלחמה?     

טטיאנה סלובודניצקי: 10 מיליארד

טטיאנה סלובודניצקי:  היינו לקראת עדכון התחזית

טטיאנה סלובודניצקי:  היינו אמורים להגיש את העדכון לקראת 1

טטיאנה סלובודניצקי: 11

טטיאנה סלובודניצקי:  אם לא הייתה קורית מלחמה כבר היינו- -      

משה גפני: לפני המלחמה המצב הכלכלי היה טוב

חמד עמאר: היא אומרת ירידה בהכנסות 10 מיליארד שקל

נעמה לזימי: אתה הצבעת שאין שום פגיעה כלכלית והפיכה משטרית – אצלך הצביעו

משה גפני: זה נכון

משה גפני:  מה שאת מדברת לא נכון

טטיאנה סלובודניצקי: מבחינת המצב הכלכלי, המצב היה טוב יחסית

טטיאנה סלובודניצקי: %35 צמיחה זה מתחת לפוטנציאל ארוך טווח של המשק אבל עדיין זה לא מצב של המשבר

טטיאנה סלובודניצקי:  זו צמיחה חיובית לנפש

טטיאנה סלובודניצקי:  מבחינת תחזית ההכנסות, גם כשהעברנו את התקציב עוד אי שם באפריל מאי, דיברנו על כך שאנו כן צופים התמתנות בהכנסות

טטיאנה סלובודניצקי:  ראינו סימנים מדאיגים בנדל"ן ובהייטק

טטיאנה סלובודניצקי:  ידענו שזה בירידה

טטיאנה סלובודניצקי:  כבר אז הפחתנו את התחזית בכמעט 6 מיליארד שקלים

טטיאנה סלובודניצקי:  לקראת הרבעון השלישי התברר שהפחתנו לא מספיק וההתמתנות יותר מהירה ממה שצפינו, לכן ללא קשר בלחימה היינו מפיצים תחזית הכנסות באזור 10 מיליארד שקלים

שרון ניר: זה היה ברור

שרון ניר:  ממתי זה? ברבעון שלישי?     

טטיאנה סלובודניצקי: כן

טטיאנה סלובודניצקי:  השקעות בהייטק – זה השאלות שלכם

טטיאנה סלובודניצקי:  זה המצב שלפני המלחמה

טטיאנה סלובודניצקי:  רואים נתונים עד רבעון שלישי

טטיאנה סלובודניצקי:  ההשקעות היו בירידה

טטיאנה סלובודניצקי:  היו הרבה נורות אדומות

גלעד קריב: בצניחה תלולה

טטיאנה סלובודניצקי: יחסית לרמות מאוד גבוהות שראינו בשנים שלפני כן, בהחלט ירידות חדות

טטיאנה סלובודניצקי:  זה הגיע לרמות של שנת 2019

טטיאנה סלובודניצקי:  אז אנו לא יכולים לומר שזו קריסה

נעמה לזימי: אתה עוד מגן על מה? באמת? הבאתם אותנו לקריסה, ואתה עוד מגן על זה?     

סימון דוידסון: זה לא מספיק? הם אומרים שהכול בסדר

משה גפני: אך אחד לא אומר שום דבר

משה גפני:  היא אומרת שזה לא קריסה

סימון דוידסון: היא אשה עדינה וזה מספרים חדים

משה גפני: נהייתם פסיכולוגים

גלעד קריב: קריסה כמו צניחה של מעלית שבת שאיבדה את מנגנון העצירה

משה גפני: אני מבקש, אם תוכלי לומר את הנתונים ולא לחשוש ממה שחברים פה צועקים

יצחק פינדרוס: כמה זה באחוזים 10 מיליארד?     

משה גפני: מאיפה אני יודע אחוזים עכשיו?     

גלעד קריב: אני מבין שקל בעיניך 10 מיליארד

אורית פרקש הכהן: לכן גם תיקנו כאן את החוק בפעם הראשונה, והוסיפו סעיף שבו בתקציב דו שנתי חוזרת הממשלה במצב שהתחזיות לא תואמות את המציאות כי האוצר הבין כבר בשנת החקיקה המשפטית שאין שום קשר בין התחזיות הכלכליות של שר האוצר למציאות

אורית פרקש הכהן:  לכן הם חזרו אלינו עם הסעיף הזה

טטיאנה סלובודניצקי: שוק הנדל"ן – גם נשאל פה – הענף הזה הוא במצב מדאיג עוד טרם המלחמה

טטיאנה סלובודניצקי:  זה קשור באינפלציה, מדיניות מניטרית

טטיאנה סלובודניצקי:  זה ענף שהוא ממונף מצד ההיצע ומצד הביקוש

טטיאנה סלובודניצקי:  ירידות מאוד חדות בענף

ינון אזולאי: אולי גם קשור באיך שרמ"י מקצה את הקרקעות לבנייה

ינון אזולאי:  הגיע הזמן שגם בזה ייעשה משהו

גלעד קריב: יש שר שיכון בישראל

גלעד קריב:  זה אחריות שלו, לא?     

ינון אזולאי: רמ"י מתנהג כשוק אפור שנים רבות

ינון אזולאי:  זה הדעה שלי

שרון ניר: התחלות בנייה ביחס ל-22' היו יותר נמוכות מ-23'

טטיאנה סלובודניצקי: כשאנו בוחנים אירוע כלשהו, בטח אירוע מסוג זה, אירוע שהוא לחימה, אנו ניגשים קודם כל להסתכל על אירועים קודמים

טטיאנה סלובודניצקי:  מניסיון העבר אנו יודעים, שאירוע ביטחוני מוביל לירידה בצריכה הפרטית, לפגיעה מול חו"ל כמו השקעות זרות, כמו ייצוא סחורות

טטיאנה סלובודניצקי:  כמובן פגיעה בשירותי תיירות ועלייה בהוצאה ציבורית עקב עלייה בהוצאות הביטחון, ישירות ועקיפות

טטיאנה סלובודניצקי:      אלה האירועים הקודמים

טטיאנה סלובודניצקי:  ברגע שמדובר באירוע קצר – ראינו הרבה כאלה לאורך השנים – ההתאוששות בדרך כלל מאוד מהירה

טטיאנה סלובודניצקי:  לפני שנה = מלחמת לבנון השנייה, למרות שבמהלך השנה הייתה לחימה, עדיין היינו בשיעורי צמיחה של 5

טטיאנה סלובודניצקי: 6% בשנה

טטיאנה סלובודניצקי:       יחד עם זאת כשמנסים להשוות לפי כל משתנה אפשרי שיש בידינו את האירוע הנוכחי עם מה שראינו בעבר, אין לנו שום ספק שזה לא אותו סדר גודל של אירוע, לא אותו סדר גודל של השפעות ביטחוניות וגם כלכליות

טטיאנה סלובודניצקי:  לכן ההסתמכות שלנו על אירועי העבר קיימת אך היא מוגבלת

ינון אזולאי: עוד דבר - באירועי העבר גם אם היו פינויים, היו רק של צד אחד

ינון אזולאי:  פה הפינויים הם גם מהצפון, גם מהדרום

ינון אזולאי:  מעזיבה של עבודה

ינון אזולאי:  זה כמעט פי שניים ממה שהיה בעבר ואף יותר

טטיאנה סלובודניצקי: אנו בהחלט רואים באירוע הזה אירוע חריג מאוד מהבחינה הזו

טטיאנה סלובודניצקי:      הנתונים שאני מראה עכשיו הם אינדיקטורים שוטפים לתקופת הלחימה מאז 7

טטיאנה סלובודניצקי: 10

טטיאנה סלובודניצקי:  בימים הראשונים היה נראה לנו שהשוק רואה את האירוע הזה דומה למלחמת לבנון השנייה

טטיאנה סלובודניצקי:  תוך כמה ימים זה לא היה שם

טטיאנה סלובודניצקי:  גם השווקים רואים באירוע הזה אירוע חריג יותר

טטיאנה סלובודניצקי:  הכול הרבה יותר תנודתי, בורסה ירדה יותר מהר, שקט תנודתי מאוד

טטיאנה סלובודניצקי:  רכישות בכרטיסי אשראי שזה המדד שלנו לצריכה פרטית, בתקופה הזו, כמובן נפגעה מאז הלחימה

טטיאנה סלובודניצקי:  רואים התאוששות מסוימת

טטיאנה סלובודניצקי:  אנו עדיין כמעט 8% ממוצע הרבעון השלישי

ינון אזולאי: ברכישות בכרטיס אשראי יש לכם פילוח של ישובים? כי זה מאוד משנה

ינון אזולאי:  כי גם המפונים שהתפנו לאילת – וזה מה שדיברנו בתחילת הדיון – גם שם לא היו רכישות

ינון אזולאי:  שם ירדו הרכישות למרות שהיו יותר מפונים

ינון אזולאי:  לא מדברים בכלל על האזורים בצפון ובדרום

ינון אזולאי:  גם הנתון הזה חשוב

טטיאנה סלובודניצקי: התיירות הנכנסת הושפעה מאוד

טטיאנה סלובודניצקי:  רואים ירידה חדה מאוד בתיירות הנכנסת

טטיאנה סלובודניצקי:  שוק העבודה – סך המועסקים הנעדרים בחודש אוקטובר בנסיבות שקשורות ללחימה, גבוה ב-760,000 ביחס לספטמבר – אפשר לראות פה

שרון ניר: זה הרבה יותר גבוה מהמילואים

טטיאנה סלובודניצקי: כן, זה לא רק המילואים

טטיאנה סלובודניצקי:  זה הכול כולל הכול

טטיאנה סלובודניצקי:      עלייה בנתוני רישום בשירות התעסוקה

טטיאנה סלובודניצקי:  רואים פה התמתנות בשבועות האחרונים

ינון אזולאי: לגבי סך המועסקים העדרים בחודש אוקטובר, מבחינת מילואים, היה 223 בשיא

ינון אזולאי:  ומעבר לכך?     

טטיאנה סלובודניצקי: רואים בנפרד מילואים

ינון אזולאי: ננכה את מה שהיה טרום המלחמה, ומפה נעשה

טטיאנה סלובודניצקי: מדובר על סקר ולא על נתון שמפרסמים אותו באופן שוטף

ינון אזולאי: יוגב, אתם לא מתבססים על נתונים של ביטוח לאומי?     

יוגב גרדוס: לא כל המילואימניקים מועסקים

ינון אזולאי: כמה בסך הכול נפגעו כתוצאה מהמלחמה בהעסקה שלהם? כמה לא הגיעו? יש המילואימניקים וחוץ מזה יש עוד שנפגעו ישירות

ינון אזולאי:  זה נתון שמאוד חשוב לדעת גם כחזרה לעבודה

טטיאנה סלובודניצקי: אתם רואים פה מילואים, רואים נעדרים מסיבות כלכליות ומסיבות אחרות

טטיאנה סלובודניצקי:  מדובר בסקר

טטיאנה סלובודניצקי:  נורא תלוי איך אנשים הגדירו את סיבת ההיעדרות

טטיאנה סלובודניצקי:  לגבי מפונים למשל אני לא יודעת לומר מה מפונה ענה – האם סיבת ההיעדרות היא כלכלית או אחרת

טטיאנה סלובודניצקי:  מה שכן עשינו  - השוואה, סיבות שלא קשורות

טטיאנה סלובודניצקי:  תמיד יש משהו מסיבות אחרות

ינון אזולאי: השאלה הייתה צריכה להיות – האם טרום המלחמה היית בעבודה

ינון אזולאי:  זה לא אמור להיות בסקר

ינון אזולאי:  יש נתון של ביטוח לאומי

ינון אזולאי:  ביטוח לאומי כל רגע נתון יכול לומר לנו כמה בחל"ת

יוגב גרדוס: יכול להיות שלא הגיע לעבודה והמעסיק ממשיך לשלם לו

ינון אזולאי: לכן אני אומר – כשאתה מביא בסקר, זה לא נותן את האמת

ינון אזולאי:  אתה יכול לדייק את האמת כמה שיותר דרך ביטוח לאומי שיש להם הכול

אורית פרקש הכהן: מה זה נעדרו מסיבות כלכליות?     

יאסר חוג'יראת: אפשר להתייחס גם לגבי החברה הערבית – האם מספר דורשי העבודה עלה באותו אחוז כמו בחברה היהודית או יש שוני?     

טטיאנה סלובודניצקי: לא בטוחה שיש במצגת הזו

טטיאנה סלובודניצקי:  אם אין תשובה, נחזיר לכם תשובה

טטיאנה סלובודניצקי:      יש פה נתון של ספטמבר

טטיאנה סלובודניצקי:  אם השאלה היא מה השפעת הלחימה – זה האומדן שלנו

טטיאנה סלובודניצקי:  תמיד יש נעדרים מסיבות אחרות ותמיד אלה מספרים מאוד נמוכים

טטיאנה סלובודניצקי:  ראינו קפיצה מאוד גדולה באוקטובר

טטיאנה סלובודניצקי:  היא כן השפעה של הלחימה

גלעד קריב: ברור

גלעד קריב:  אתם עדיין עומדים על דעתכם המקצועית שלא היה ראוי להפעיל מסלול של חל"ת גמיש במאפיינים הנוכחיים של המלחמה? חבל מאוד

גלעד קריב:  בהרבה מקומות השתנו הקונספציות בעקבות המלחמה

גלעד קריב:  טוב לדעת שיש מקומות ששם שום דבר לא ישנה את הקונספציות

טטיאנה סלובודניצקי: פה רואים נתונים של שירות התעסוקה

טטיאנה סלובודניצקי:  בשירות התעסוקה רואים שיש בלימה מסוימת ברישום של חל"ת ומובטלים, בשבועות האחרונים

טטיאנה סלובודניצקי:  עדיין זה מאוד-מאוד גבוה

משה גפני: מה נבלמה?     

טטיאנה סלובודניצקי: השיפוע יותר קטן

טטיאנה סלובודניצקי:  הקצב הואט, המספר האבסולוטי עדיין גבוה

אורית פרקש הכהן: 750,000 איש לא במעגל התעסוקה, לא?     

נעמה לזימי: יודעים מי במעגל שנפגע

נעמה לזימי:  המקום הוא סטטי אבל זה לאו דווקא אומר- - -     

משה גפני: יותר אנשים יצאו לתעסוקה

יוגב גרדוס: אתמול שר האוצר הכריז שנביא לוועדת הכספים אז נציג את הנתונים בצורה מפורטת אבל ממה שאנו רואים כמעט אין יוצרים חדשים לחל"ת

יוגב גרדוס:  הזרם מאוד הואט

יוגב גרדוס:  בגלל שאישרתם רישום רטרואקטיבי, רוב האנשים שיוצאים לחל"ת נרשמים על חל"ת ב-7

יוגב גרדוס: 10 או ב-31

יוגב גרדוס: 10 כלומר בשני תאריכים מרכזיים כלומר גם מי שהיום הולך ונרשם בשירות התעסוקה, הוא בחל"ת מספר שבועות ולכן אנו רואים שאין לנו נתונים של חזרה – אבל אנו כן שומעים ממעסיקים שחוזרים חזרה, כי החל"ת שאישרתם ל-14 יום מאפשר לחזור בצורה יותר מהירה

יוגב גרדוס:  לכן מבחינת שוק התעסוקה רואים כיוון חיובי

גלעד קריב: אפשר לפלח את החל"ת גיאוגרפית כך שנדע כמה זה קשור בהשבתת המפעלים בשתי החזיתות?     

יוגב גרדוס: יותר קל לפי סקטורים

יוגב גרדוס:  גיאוגרפית יותר קשה כי משנה איפה נרשמת

ינון אזולאי: כמההיה בשיא בחל"ת?     

יוגב גרדוס: היומי 10,000 או 11,000 איש נרשמו אבל הרישום לא חופף לתאריך היציאה לחל"ת

שרון ניר: כמה אחוז האבטלה? 18%?     

יוגב גרדוס: 	5

יוגב גרדוס: 5%, 6%

שרון ניר: אחד השקפים הראה 18%

יוגב גרדוס: לא זוכר בעל פה, צריך לומר לכם, אבל כל בערך 40,000 איש זה אחוז אבטלה

יוגב גרדוס:  צריך לפלח מפה

משה גפני: 18%, 17%?     

יוגב גרדוס: סקר של הלמ"ס שואל את האדם: האם היית מוגבל בלהגיע לעבודה במהלך החודש

יוגב גרדוס:  זה לא אומר שאתה מובטל

יוגב גרדוס:  אולי אתה מורה שלא הגיע לעבודה, או אתה מפונה שמקבל משכורת מהמעסיק שלך, ומקבל שיפוי מהמדינה

יוגב גרדוס:  לכן זה ממש לא חופף לשיעור האבטלה

יוגב גרדוס:  שיעור האבטלה פורסם על ידי הלמ"ס לאחרונה

משה גפני: אתה לא יודע באיזה אחוז מדובר

טטיאנה סלובודניצקי: 18% זה כוח העבודה המושבת

טטיאנה סלובודניצקי:  לצורך העבודה גם מילואימניק הוא כוח עבודה מושבת, לא מובטל

שרון ניר: 18% זה גם הרבה

שרון ניר:  18% לא יצרנים, אפרופו משק יצרני

משה סולומון: אותם 200,000 שבמילואים

טטיאנה סלובודניצקי: פרמיית סיכון של מדינת ישראל

טטיאנה סלובודניצקי:  אם מסתכלים על מדד של CDL - פרמיית ביטוח - אנו רואים עלייה מאוד גבוהה מאז אירועי 7

טטיאנה סלובודניצקי: 10

טטיאנה סלובודניצקי:  אנו כרגע ברמת סיכון לפי מדד זה של מדינות כמו מקסיקו

טטיאנה סלובודניצקי:  זה מצב שהוא הגיוני למדינה שנמצאת- -     

נאור שירי: בכמה עלתה פרמיית הסיכון, וכמה זה בכסף?     

טטיאנה סלובודניצקי: זה לא בשקלים

טטיאנה סלובודניצקי:  זה ביטוח שמוכרים כשחוששים שהמדינה לא תוכל לפרוע את חובותיה

טטיאנה סלובודניצקי:  זה מדד כלשהו

טטיאנה סלובודניצקי:  זה לא בכסף שמדינת ישראל משלמת

טטיאנה סלובודניצקי:  תראו את זה אחר כך

אליהו דלל: אמרת שהיא לא משלמת אבל היא כן משלמת באופן עקיף

איתי טמקין: נכון לשבוע שעבר – פרמיית הסיכון עלתה בערך בחצי אחוז

איתי טמקין:  אם אתה מחשב את זה פחות או יותר בחישוב גב מעטפה פשוט על כלל החוב שלנו שהוא כטריליון היום, זה תוספת של 5 מיליארד שקל בערך כהוצאה קבועה להוצאות הריבית השנתיות

איתי טמקין:  הוצאות הריביות השנתיות – 45 מיליארד

טטיאנה סלובודניצקי: חשוב לנו להציג את השקף הזה – זה איך אנו נתפסים כרגע מבחוץ בהיבטים של בגופים בין לאומיים

טטיאנה סלובודניצקי:  אמון הגופים הבין לאומיים המשקיעים מאוד תלוי בניהול פיסקלי אחראי והמסר שהממשלה משדרת

טטיאנה סלובודניצקי:  רואים פה ציטוט מדוח של חברת מודיס

טטיאנה סלובודניצקי:  ההערכה של דירוג האשראי תבחן את יכולת הממשלה להתניע צעדים לצמצום השפעה כלכלית ופיסקלית של העימות ולנצח על מלאכת השיקום העתידי מהמשבר

טטיאנה סלובודניצקי:  במכתב שנשלח לשר האוצר מטעם קרן המטבע צוין – להקצאה מחדש של הקצאות יש תפקיד מכריע – יכולים לראות את כל הציטוט

ולדימיר בליאק: זה לא נעשה בתקציב המתוקן שאנו דנים בו

ולדימיר בליאק:  נעשה ההפך

טטיאנה סלובודניצקי: אנו רק משקפים לכם את המידע

ולדימיר בליאק: אני מחדד את המסר

אורית פרקש הכהן: אבל את לא אמורה רק לשקף

אורית פרקש הכהן:  את גם גורם כלכלי מייעץ לשר האוצר לכן מה דעתך? האם הצעדים האלה ננקטו? האם למיטב עמדתך וניסיונך המקצועי התקציב שאנו היום מתחילים בשרשרת חוקים להצביע עליו, משקף שינוי בסדרי עדיפויות, התנהגות פיסקלית אחראית? אני חושבת שמחובתך לומר מה עמדתך המקצועית

טטיאנה סלובודניצקי: אנו אומרים את דעתנו המקצועית בדיונים פנימיים ומביאים לשר האוצר ומעדיפה לא להתייחס לזה

אליהו דלל: עם כל הכבוד, המצגת הזו מביאה אותי למצב שאנו במצב חירום כלכלי

אליהו דלל:  אני רוצה לדעת מה משרד האוצר עושה היום כדי להקטין את ההוצאות של הממשלה, ולקחת את כל ההוצאות או התייעלות כזו או אחרת למאמץ המלחמתי וכדי להק\טין את הבעיות שיש לנו הן בצד הריבית, הן בצד התזרים ועוד דברים כדי שלא ניקלע למצב שלא נוכל לצאת ממנו? ואת זה אנו צריכים לשמוע מכם ולא בדיונים פנימיים, אדוני היושב-ראש

ולדימיר בליאק: יותר מזה - יש פה המלצות של מודיס, של קרן המטבע העולמית ושל כלכלנים בכירים

ולדימיר בליאק:  יש לנו רושם שההמלצות האלה לא יושמו בתקציב

ולדימיר בליאק:  יושמו ההפך

ולדימיר בליאק:  השאלה שלי, מה ההשלכות של זה? וזה מה שאתם אמורים לדעת

אליהו דלל: אבל הם לא אומרים כלום

סימון דוידסון: לא, היא אומרת שההמלצות שלה הוגשו לשר האוצר, והוא לא קיבל אותן

סימון דוידסון:  היא אמרה את זה

משה גפני: שר האוצר יהיה כאן

גלעד קריב: את שר האוצר נשמע ב-12

גלעד קריב:  אפשר לדעת מה הייתה המלצת הכלכלן הראשי והאגף שלו לשר האוצר בסוגיה הזאת? זה מותר לנו לשאול? לא סודי

טטיאנה סלובודניצקי: ההמלצות שלנו היו כל מה שאפשר לעשות בתוך התקציב ולהשיג בתוך התקציב

טטיאנה סלובודניצקי:  כיוון שאנו הולכים לאירוע קשה, לתקציב קשה ולגירעון שהולך לגדול - כל מה שאפשר לעשות מתוך התקציב צריך לעשות מתוך התקציב

גלעד קריב: האם להערכתם המקצועית, כיוון שעוד שנייה יהיה פה דיון בהגדלת הגירעון, שר האוצר והממשלה קיבלו במלואן את המלצותיכם?     

ולדימיר בליאק: המסר שאנו צריכים לנצל את כל המשאבים שיש לנו בתקציב לפני שאנו מגדילים- - -     

יוגב גרדוס: נציג את המצב, נציג את ההוצאות הנדרשות ואז אפשר לדבר

אורית פרקש הכהן: אבל בבקשה ארצה להציף שאלה

אורית פרקש הכהן:  ארצה לדבר לפני שתתחיל, יוגב, כי ארצה שהמצגת שלך תתייחס לשאלה אחת שלי

גלעד קריב: מה תפקיד הציטוטים האלה בשיקוף העמדה שלכם?     

טטיאנה סלובודניצקי: אנו יכולים לשקף את המצב ולומר את דעתנו המקצועית

חנוך דב מילביצקי: אתם מנסים להוציא ממנה כל מיני הצהרות שיהיה לכם לתקוף את שר האוצר עוד שעה

גלעד קריב: היא בדרג המקצועי

נעמה לזימי: אני רוצה תשובות מהדרג המקצועי ולא רק משר האוצר

נעמה לזימי:  עלית עלינו

משה סולומון: הם שואלים שאלות כדי להבין את החומר

גלעד קריב: לזה אמסלם התכוון כשקרא לנו בולשיביקים

משה גפני: הלאה

סימון דוידסון: להזכיר לחנוך כשהתחיל את הישיבה היום- -      

חנוך דב מילביצקי: שאלתי

חנוך דב מילביצקי:  זו בדיוק הנקודה

חנוך דב מילביצקי:  אל תכתשו אותה

ולדימיר בליאק: זה שינוי סדרי עדיפויות

ולדימיר בליאק:  זה מה שלא נעשה

נעמה לזימי: תנו תשובות ברורות מול מה שהדרג המקצועי אומר

נעמה לזימי:  זה מה שצריך להיות

נעמה לזימי:  לא לטשטש

משה גפני: מה הצעקות? הם באמצע

משה גפני:  בבקשה

טטיאנה סלובודניצקי: תהיה מצגת בצד ההוצאות, ואני מעדיפה שהדיון הזה ייעשה היכן שזה יהיה רלוונטי

טטיאנה סלובודניצקי:  על סמך הנתונים הכלכליים שהראינו כרגע עשינו אמידה של נזק לתוצר בשנה הנוכחית וגם תרחישים קדימה

טטיאנה סלובודניצקי:  עשינו זאת בהסתכלות מכל מיני כיוונים מלמעלה כלפי מטה ולהפך

טטיאנה סלובודניצקי:  במצב חוסר הוודאות הקיצוני, מה שנכון לעשות, לבחון תרחישים

טטיאנה סלובודניצקי:  זה מה שעשינו

טטיאנה סלובודניצקי:  תרחיש הבסיס שלנו הוא שגרת לחימה מצומצמת עד סוף 24'

טטיאנה סלובודניצקי:  נבחנו גם תרחיש של התאוששות מהירה - סבירות לא גבוהה אבל ייתכן ותרחיש התאוששות יותר איטית שזה לחימה ממושכת בעצימות נמוכה

ינון אזולאי: כמה זה מצומצם וכמה ממושך?     

טטיאנה סלובודניצקי: תרחיש הבסיס שהוא תרחיש מצומצם, מדברים על המצב כפי שהוא כרגע עד סוף השנה הנוכחית

טטיאנה סלובודניצקי:  אנו זירה אחת

חמד עמאר: שתי זירות

חמד עמאר:  אזכיר לך

חמד עמאר:  גם בלבנון יש זירה

חמד עמאר:  יש הרבה אנשים מפונים שם – אז יש לך זירה

טטיאנה סלובודניצקי: הזירה הצפונית יכולה להיות הרבה יותר חמורה

טטיאנה סלובודניצקי:  אנו לא רואים כרגע השבתה של מפעלים בחיפה

טטיאנה סלובודניצקי:  יש דברים יותר גרועים שיכולים לקרות

טטיאנה סלובודניצקי:  כרגע זה מצומצם מה שקורה בצפון

טטיאנה סלובודניצקי:  המצב כרגע, זו ההגדרה, מה שקורה עכשיו - דרום מלא, צפון מצומצם

טטיאנה סלובודניצקי:  המצב ממשיך לתוך הרבעון הראשון של השנה הבאה

טטיאנה סלובודניצקי:  ברבעון הראשון אנו כן מדברים על כמות מילואימניקים שהיא כמחצית ממה שקורה כרגע ועד סוף השנה לחימה שעדיין יש גיוסי מילואים, לא באותם ממדים כפי שראינו עד כה אבל לחימה בדרום שנמשכת עד סוף השנה

שרון ניר: זו הערכה מה שאת אומרת

טטיאנה סלובודניצקי: זה תרחיש

טטיאנה סלובודניצקי:  אני לא רמטכ"ל או גורם צבאי

יוראי מצלאוי: אלה תרחישים על בסיס שיח שהתקיים עם רח"ל ומשרד הביטחון

נאור שירי: ועוד שאלה – יש פה תרחישים ל-1, 2, 3 ולא לפתיחת חזית נוספת

נאור שירי:  יש תרחיש כזה? חלק יגידו שכבר נפתחה, יש יגידו שרק החלה

טטיאנה סלובודניצקי: אין תרחיש של זירה צפונית מלאה

נאור שירי: לא נכון להכין תרחיש של כלכלת ישראל לפתיחת זירה בצפון?     

טטיאנה סלובודניצקי: הכנו את התרחישים האלה בתחילת האירוע בהתייעצות עם הגורמים הרלוונטיים – לא היה על הפרק

טטיאנה סלובודניצקי:  התרחישים האלה קיימים

טטיאנה סלובודניצקי:  אנו לא מציגים אותם כרגע

טטיאנה סלובודניצקי:  זה יכול להיות יותר גרוע, אם זו השאלה

מיכל שיר סגמן: האם שמרתם כסף בצד?     

נאור שירי: זה נשמע לך הגיוני? זה רציני?     

איתי טמקין: רציני מאוד

נאור שירי: התרחישים פה, אף אחד מהם לא קרה

איתי טמקין: חבר הכנסת שירי, תכף תראה את זה בצד ההוצאה

איתי טמקין:  כמו כל חברה שצריכה להגיש אשראי לתקציב, צריכה לקבוע הנחות יסוד כדי להגיש את התקציב

איתי טמקין:  המספרים צריכים להתכתב עם משהו

מיכל שיר סגמן: הנחות היסוד זה שתושבי מטולה צריכים לחזור הביתה

מיכל שיר סגמן:  הנה תרחיש, תקציב לצפון

איתי טמקין: אנו חייבים לנסות להעריך איזה תרחיש יהיה כדי להגיש לכם מספרים רלוונטיים אליו

איתי טמקין:  מה שאנו מנסים לומר גם פה ונגיד אחר כך גם בצד ההוצאה, שאנו בתקופה שגם אנו, שלא מעט שנים במשרד האוצר, לא מכירים כזו אי ודאות ולכן חשוב להציג בפניכם שבהינתן התממשות של תרחישים מסוימים נצטרך להגיע כנראה שוב אליכם

איתי טמקין:  אנו מגישים לכם היום תקציב שמתאים לתרחיש שמופיע כאן, חשוב להציג את מנעד האפשרויות

משה גפני: תודה

משה גפני:  מה שאתם מבקשים מאתנו זה הגדלת הגירעון

משה גפני:  אתם מביאים סכום של כ-30 מיליארד שקל, שאנו צריכים לתת למה?     

איתי טמקין: זה יהיה מפורט מאוד עוד מעט

מיכל שיר סגמן: האם לפני ההגדלה עשינו הכול לצמצום? האם עברנו שורה-שורה ועשינו הכול כדי לצמצם לפני שמגדילים? תמיד אפשר להגדיל

מיכל שיר סגמן:  האם עשינו הכול?      

משה גפני: השאלה הזאת נשאלה

מיכל שיר סגמן: אבל לא קיבלנו תשובה

מיכל שיר סגמן:  האם עברנו על הכול, וראינו איפה והאם אפשר לצמצם? אזרחי מדינת ישראל הולכים לשלם על ההגדלה

מיכל שיר סגמן:  ש אזרחים מהצד השני שהולכים לממן את ההגדלה וזכותם לדעת האם עשינו הכול כדי לצמצם

משה סולומון: אדוני היושב-ראש, אני מבין שמה שאתם מציגים פה זה למול תרחיש, שאנו רואים אותו, הוא מתהווה, באי ודאות שקיימת

משה סולומון:  השאלה היא האם בהינתן מצב שיש פה תרחיש שמסלים גם מצפון האם יש תוכנית שמוכנה לזה? אני מבין שאין לדבר סוף, ולכן לא מציגים

משה סולומון:  רק שואל האם יש תרחיש כזה שמתייחס אצלכם – לא כרגע מוצג לנו?     

איתי טמקין: הממשלה נערכת לעוד תרחישים בהיבטים שלא קשורים לתקציב המדינה, גם לתרחישים חמורים מזה

איתי טמקין:  לגבי התקציב שמונח בפניכם, ותחזית ההכנסות שמלווה אליו, שסוקרת עבורכם את המצב הפיסקלי,  מניחה את התרחיש שהוצג פה

איתי טמקין:  אם המצב יחמיר או יהיה טוב יותר ממה שהונח פה המספרים ישתנו בהתאם ונבוא שוב אליכם לעדכן אותם

איתי טמקין:  זה מה שאנו אומרים

אורית פרקש הכהן: השאלה האם לא צריך להיערך מראש למצב קצת יותר פסימי

ינון אזולאי: איתי, לגבי התרחיש שהבאתם, היא אמרה שזה בהינתן שהמלחמה היא בדרום ולא בצפון – לקחתם בחשבון שכל עוד בדרום לא יסתיים, בצפון עדין אנשים לא יחזרו וימשיכו באבטלה כלומר זה נמצא

טטיאנה סלובודניצקי: כן

חנוך דב מילביצקי: מבחינת אירועים ביו"ש וכל זה, התלקחות יותר משמעותית

טטיאנה סלובודניצקי: אם אנו הולכים להתלקחות יותר משמעותית, אנו בתרחיש שלישי

טטיאנה סלובודניצקי:  אין לזה השפעה על 23' כי אנו בדצמבר לתרחיש 24'

טטיאנה סלובודניצקי:  זה תרחיש שיהיה יותר דומה למצב אינתיפאדה

ינון אזולאי: לגבי איו"ש, אם אין משם פועלים – לא יוצאים משם פועלים, עד מתי לקחתם את התרחיש הזה כי כרגע הבנייה תקועה וחלק מהחקלאות – נכון שהרוב מחו"ל, ואולי גם ייתן לכם בעובדים זרים שמגיעים, עד מתי אתם נותנים בתרחישים האלה את המענה שאם ימשיכו באיו"ש, המצב ידרדר, לא יידרדר? אנו לא יודעים מה אבל כרגע אין עובדים משם

ינון אזולאי:  האם זה נמצא בתרחישים שלכם או לא? דיברנו על ענף הבנייה למשל

טטיאנה סלובודניצקי: עיקר הבעיה זה ענף הבנייה כרגע, והחקלאות

אורית פרקש הכהן: גם ההייטק

חמד עמאר: זה לא קשור ביו"ש

טטיאנה סלובודניצקי: כשאנו מסתכלים על תרחיש המשך עימותים ברמת עצימות כזו או אחרת עד 24', מבחינתנו הבעיה נמשכת

טטיאנה סלובודניצקי:  זה תלוי מדיניות

חנוך דב מילביצקי: 24' זה בא לידי ביטוי

גלעד קריב: אז המצב יותר קשה ממה שאתם משקפים אם עד 24' לא תהיה כניסה של עובדים לענף הבנייה

טטיאנה סלובודניצקי: יש גם פתרונות

ינון אזולאי: רשות האוכלוסין התחילה לאשר יותר עובדים

ינון אזולאי:  30,000 עובדים

יוגב גרדוס: אושרו הסכמים

משה גפני: אם תוכלי להתקדם

טטיאנה סלובודניצקי: כרגע אנו בתחזית צמיחה של 2%

טטיאנה סלובודניצקי:  אם היינו מספיקים לעשות עדכון לפני הלחימה היינו בתחזית של 3

טטיאנה סלובודניצקי: 4%

טטיאנה סלובודניצקי:  כלומר איבדנו 1

טטיאנה סלובודניצקי: 4% תוצר

טטיאנה סלובודניצקי:  ברבעון האחרון מדובר בכ-20% ירידה במונחים שנתיים

טטיאנה סלובודניצקי:  זה בשנה הזו

ולדימיר בליאק: כמה זה בכסף?     

טטיאנה סלובודניצקי: סך הכול תוצר שלנו 25 מיליארד

יובל דוידור: זה ירידה של 40%

יובל דוידור:  לא של אחוז

גלעד קריב: נביא זעם שצודק

טטיאנה סלובודניצקי: כ-25 מיליארד שקלים בתוצר

טטיאנה סלובודניצקי:  אם מסתכלים קדימה ל-24' – לתקציב 24' נגיע אליכם שוב כנראה בחודש הקרוב אבל כרגע אלה התרחישים

טטיאנה סלובודניצקי:  הטווח פה הוא בתרחיש שלישי- -      

משה גפני: מתי מגיע תקציב 24' לפי התוכנית שלכם?     

יוגב גרדוס: עד 15

יוגב גרדוס: 12 ככל שתאשרו את החוק, נביא עדכון מלמעלה של התאמות שבו נציג את תחזית ההכנסות ל-24' וההוצאות ל-24'

נעמה לזימי: אתם מביאים תקציב התאמות ולא חדש?     

אורית פרקש הכהן: אחרי שכל הכספים יהפכו בטייס אוטומטי ונאבד חצי מהכספים לצרכים סקטוריאליים אז יבואו אלינו

יוגב גרדוס: נביא דיווח בהקדם האפשרי, בין אם תאשרו את החוק ובין אם לא נביא דיווח לגבי ההוצאות ב-24' וההכנסות ב-24' בהתאם לחוק, הוצאות 24'

אליהו דלל: לא הבנתי

אליהו דלל:  ב-24' מה אתם מביאים? אני רוצה תקציב חדש, רוצה שזה ייבנה מחדש

מיכל שיר סגמן: זה בדיוק מה שצריך לעשות ואף אחד פה לא עושה

יוגב גרדוס: לפי החוק אנו אמורים להביא בהקדם וכבר מאחרים, עדכון לגבי ההוצאות וההכנסות הצפויות ב-24'

יוגב גרדוס:  מזה נגזר הגירעון והחריגה שלנו ממה שאישרתם פה במאי

יוגב גרדוס:  זה אנו עובדים מאוד קשה כדי לסיים בימים הקרובים

יוגב גרדוס:  נהיה מוכנים להגיש את זה ככל שהחוק לא ישתנה

יוגב גרדוס:  לא יודע מה אתם מתכננים

משה גפני: יש לנו דיון על זה, נרצה לדעת מה העמדה שלכם

משה גפני:  הרי קרה משהו במדינה

משה גפני:  אתם צריכים להגיד לנו מה אתם רוצים

יוגב גרדוס: תקציב 24' שאישרתם במאי לא רלוונטי

יוגב גרדוס:  לכן אנו בהנחיית שר האוצר עוד לפני מספר שבועות במקביל לעדכון תקציב 23' התחלנו בתהליך של עדכון תקציב 24', ואנו נרצה לבוא כמה שיותר מוקדם

נעמה לזימי: זו דרך עקיפה לומר: תקציב חדש לא יהיה

נעמה לזימי:  הוא אומר: תקציב חדש לא יהיה

נאור שירי: הוא אומר את זה ישירות

משה גפני: יוגב, אני לא מקבל את מה שנאמר פה

משה גפני:  אני דיברתי עם שר האוצר

משה גפני:  אתם צריכים להחליט אם אתם מביאים תקציב חדש ל-24' או מעדכנים את התקציב שאושר

משה גפני:  זה יבוא לכאן

משה גפני:  אנחנו נצטרך לקבל החלטה

יוגב גרדוס: אני לא מבין את הניואנסים האלה

יוגב גרדוס:  נעדכן את התקציב כדי שיהיה מעודכן

יוגב גרדוס:  כנראה שיהיה חדש

משה גפני: היה מי שקבע שלפי דבריך אין תקציב חדש ל-24' ולא היא

משה גפני:  זה לא נכון

יוגב גרדוס: בסוף כפי שאנו באים עכשיו עם 23' אנו באים עם תקציב חדש

ולדימיר בליאק: הוא לא חדש

ולדימיר בליאק:  זה עדכון

משה גפני: הוא אמר שמביא תקציב חדש

משה גפני:  אני הבנתי את מה שאמרת

משה גפני:  אתם מביאים תקציב ל-23'

משה גפני:  תביאו תקציב ל-24'

משה גפני:  אמרת את זה, שמדובר בתקציב חדש

משה גפני:  יש מי שיותר נוח לו לומר, שהממשלה לא מביאה תקציב חדש

משה גפני:  אני מקיים את הדיון הזה

משה גפני:  או שנספיק היום או מחר – על נושא חוק היסוד

משה גפני:  גם היועץ המשפטי, תצטרכו להיות ערוכים להגיד לחברי הכנסת מה אתם מתכוונים לעשות

משה גפני:  אני עשיתי את החוק הזה בתקופה שבה היה תקציב למעלה משנה וחצי וכאילו אנו מנותקים מהנושא הכלכלי

משה גפני:  לכן ביקשתי שתבואו לדווח

משה גפני:  הכול השתנה כי אנו דנים על תקציב – עדיין לא הגיע, תביאו אותו היום, מחר

משה גפני:  יגיע תקציב, מה שלא חשבנו שיהיה

משה גפני:  לצערנו הרב

משה גפני:  לא חשבנו גם שיהיה תקציב ל-24' שזה מעמיד את כולנו במצב חדש

אורית פרקש הכהן: חשבנו מאוד

אורית פרקש הכהן:  לכן התיקון הזה נכתב

אורית פרקש הכהן:  לכן בחקיקה המשפטית ידעו שגם את 24' נצטרך לתקן

אורית פרקש הכהן:  התיקון הזה הונח לפתחנו כי ידעו שבגלל האמצעים המשפטיים- - -     

משה גפני: את התיקון הזה אני עשיתי

גלעד קריב: אז למה אתה שש לוותר עליו?     

משה גפני: אני מקיים את הדיון הזה

משה גפני:  יוגב, מתי יבוא תקציב 24'?     

יוגב גרדוס: חוק היסוד שאפשר לדבר עליו אחר כך, אומר לממשלה: אנו אישרנו תקציב מוקדם, ולכן לפני שנכנס לתוקף, אנו רוצים עדכון

יוגב גרדוס:  האם רלוונטי או לא ובאיזו מידה רלוונטי למה שאישרנו

יוגב גרדוס:  אנו נהיה מוכנים להציג את זה ממש בהקדם, עוד כמה ימים לשר האוצר

שגית אפיק: הוא שואל אתכם, מתי אתם מתכננים להביא תקציב 24'?     

יוגב גרדוס: התקציב משתנה בצורה דרמטית וידרוש דיון עמוק בסדרי עדיפויות ובמה שדיברתם על האם וכמה צריך לבצע את ההתאמות בתוך התקציב ומחוץ לתקציב - הדבר הזה תלוי בשר ובממשלה

יוגב גרדוס:  כמה מהר ירצו ויוכלו לעשות את זה

יוגב גרדוס:  כדרג מקצועי נהיה מוכנים להציג את זה מאוד מהר – את ההמלצות שלנו – לדרג הנבחר

ינון אזולאי: ישבתם עם המשרדים כבר? אני יודע שיש משרדים שלא ישבו איתם עדיין על 24'

ינון אזולאי:  כשאתה עושה תקציב אתה יושב במשרדים, אתה רואה את הצרכים שלכם

נעמה לזימי: יותר מזה - האם תקציב 23' מגלם- -      

משה גפני: כבר בימים הקרובים אנו יושבים על תקציב 24'

משה גפני:  יצטרכו לעשות בזה בחינת עומק ממשית בגלל השינויים בתקציב

משה גפני:  הם יציגו את זה בפני השר ובפני הממשלה

משה גפני:  אם לא יגיע תקציב – לדעתי מגיע, אבל אם לא יגיע, הטענה שלנו היא לא נגדם

אליהו דלל: אדוני היושב-ראש, צריכה להיות פה אמירה ברורה שלנו

אליהו דלל:  אנו מדברים פה על הנחות יסוד שהיו לקראת תקציב 24' ואישרנו אותם

אליהו דלל:  הנחות היסוד האלה השתנו מהקצה אל הקצה

אליהו דלל:  לכן כשהוא מדבר על עדכון, זה הנחות שהן שונות לחלוטין

אליהו דלל:  המילה עדכון מאוד מטעה

אליהו דלל:  אנחנו רוצים לקבל תקציב שמתאים למצב הכלכלי והמלחמתי של שנת 24'

אורית פרקש הכהן: היושב-ראש, אני מבקשת לשאול את השאלה שלי את ראש אגף תקציבים

אורית פרקש הכהן:  כי כולם פה שואלים שאלות

אורית פרקש הכהן:  אחרי אסי

אסי מסינג: הוראות חוק היסוד ללא קשר למועדים שביקשנו לתקנם, קובעים ברירת מחדל שבסוף השנה תקציב מותאם אוטומטית, מה שאחרי שיוגש דוח ההפרשים יהיה ברור שצריך לערוך תקציב חדש, וכל זמן שאין תקציב חדש יש תקציב ברירת מחדל שמותאם לעניינים

אסי מסינג:  הוא מחייב להביא תקציב

אסי מסינג:  לכן החוק

ולדימיר בליאק: אבל ההתאמה היא מינורית

אסי מסינג: לא מינורית בכלל

אורית פרקש הכהן: ההתאמה אוטומטית?     

שגית אפיק: ההתאמה היא לכיסוי ההפרש

אורית פרקש הכהן: כרגע גם החוק קובע יעד נורא נמוך, דוחף ליעד של 2

אורית פרקש הכהן: 5% אז חייבים לחזור אלינו

נאור שירי: מה עם דוח ההפרשים? זה היה אמור להגיע לוועדה

אסי מסינג: הוא יגיע בימים הקרובים, כפי שאמר יוגב

משה גפני: נדבר על זה

משה גפני:  זה לא תקציב המשכי

משה גפני:  אנו נדון על זה

משה גפני:  אתם צריכים לבוא עם העמדה שלכם

משה גפני:  שגית, תגידי לי אם אני טועה

משה גפני:  החוק הזה – אתם צריכים לומר לנו מה אתם רוצים לעשות

משה גפני:  חלו שינויים

משה גפני:  אמרתי את זה ואומר בדיון

משה גפני:  מה אתם מבקשים שנעשה כדי שלא נעבור על החוק? זה מה שתצטרכו לעשות

משה גפני:  בבקשה

גלעד קריב: כבר עכשיו עוברים על חוק היסוד

שרון ניר: נכון, מ-1

שרון ניר: 11, הממשלה עוברת על חוק היסוד

שרון ניר:  הפרה בוטה

שרון ניר:  יש לומר את זה ביושר

נאור שירי: הממשלה עוברת על החוק

משה גפני: יושב-ראש ועדת כספים מהקואליציה יושב פה, ואתם באים עם תוכנית שאני אומר: לא מקובל עליי

משה גפני:  תחזרו חזרה

משה גפני:  אני אמרתי את זה

משה גפני:  אז אתם תוקפים אותי שאני מעלים עין מהחוק?      

חמד עמאר: מי תוקף אותך?     

משה גפני: אף אחד

משה גפני:  הכול בסדר

אורית פרקש הכהן: יוגב, לפני שאתה כממונה על תקציבים תציג, הייתי מבקשת לקבל התייחסות בהצגת הדברים שלך – אני רוצה לראות התייחסות שלך להמלצות המקצועיות שלך לפי עמדתך המקצועית

אורית פרקש הכהן:  ב-6

אורית פרקש הכהן: 11 עם פרוץ המלחמה הוצאת מכתב לשר האוצר

אורית פרקש הכהן:  כותרתו: עקרונות להתנהלות כלכלית בעת הלחימה

אורית פרקש הכהן:  שם אמרת את אותם עקרונות שכרגע הציגה הנציגה של הכלכלן הראשי באוצר של המלצות של חברות הדירוג, של גורמים בין לאומיים

אורית פרקש הכהן:  אמרת: אנו צפויים למהלך של תיקון חוק תקציב

אורית פרקש הכהן:  התיקון הזה ייבחן בזהירות רבה מאוד על ידי חברות הדירוג- - גופים אלה יבחנו, האם הממשלה מגדילה את התקציב באופן אחראי עבור השלכות הלחימה בלבד, עריכת סדרי עדיפויות בתקציב הקיים

אורית פרקש הכהן:  בחינה זו תיעשה על רקע התקופה האחרונה שקדמה למלחמה בה הגופים כולם – הדירוג - הצביעו על תסמינים וסימנים שליליים הנוגעים להשפעת ממשלת ישראל על הכלכלה

אורית פרקש הכהן:      במכתב הזה בשם הדרג המקצועי באגף התקציבים, הצעת לשר האוצר קיצוץ בסך 15

אורית פרקש הכהן: 2 מיליארד שקלים מתוך קופה של 16 מיליארד מקורות שהצבעת עליהם ודיברת על 2

אורית פרקש הכהן: 5 מיליארד שקלים כבר משנת 23'

אורית פרקש הכהן:  בנוסף אמרת: במהלך החודשים הקרובים אנו צריכים לייצר אסטרטגיית התכנסות למגמה שמאפיינת את התקציב ותוכנית לעידוד צמיחה במשק וייעול הוצאות הממשלה

אורית פרקש הכהן:  התנהלות לא אחראית בעת הזו תוביל לאיבוד אמון השווקים בממשלה ותגבה מחיר רב מאזרחי ישראל

אורית פרקש הכהן:      עכשיו השאלות שלי

אורית פרקש הכהן:  אל"ף, אנו היום מדברים על קיצוץ דל שלא לומר עלוב בסכום של 717 מיליון שקלים בלבד

אורית פרקש הכהן:  השאלה שלי מה קרה מאותו רגע שבו אתה ואתם באגף התקציבים הצגתם את ההמלצות הכלכליות שלכם כולל הקפאה מיידית של הכספים הקואליציוניים ב-24'? מה קרה בין הסכומים שאתם מדברים עליהם לזה שאנו מגיעים לכאן עם עדכון שהוא פחות ממיליארד שקלים? מה קרה בליל החלטת הממשלה, שבו אפילו הקיצוץ שהוצע שם של 980 מיליון שקלים קרס לתוך עצמו ב-917? אני רוצה לשמוע, מבחינת התהליך המקצועי מה קרה בין שר האוצר שיושב ובתקופה כזו משברית עומד אגף התקציבים ועושה תוכנית סדורה ומציע הצעה עם טבלאות ומקורות? מה קרה בליל החלטת הממשלה שהגיעה אלינו עכשיו שזה עוד קרס לפחות ממיליארד שקלים

אורית פרקש הכהן:  תודה

משה גפני: אתם הבאתם לוועדה ותמכתי כל הזמן – הבאתם הרבה מאוד כספים

משה גפני:  יש מלחמה אבל הבאתם הרבה מאוד כספים

משה גפני:  למשל שבוע שעבר הבאתם הרבה כסף כדי לתת להפועל, לכדורסל, לכדורגל, לכל מיני דברים שאינם תומכי לחימה

משה גפני:  הצבעתי בעד

משה גפני:  עשרות פעולות שעשיתם

משה גפני:  כסף חדש

סימון דוידסון: רוצה שאסביר לך איך הכסף הזה מציל את הספורט הישראלי?     

נעמה לזימי: כל אורחות החיים, של תרבות, רוח, ספורט

משה גפני: אני הבאתי את זה לוועדה, הצבעתי בעד

משה גפני:  אני סבור שצריך לתת לספורט

משה גפני:  לא עומד בכל לדיון העניין

משה גפני:  רק אומר שכל זמן שמדברים על כסף שצריך לתת ללחימה, יכולים לדבר רק על סקטור אחד

נעמה לזימי: מה בדיוק הסקטור הזה?     

מיכל שיר סגמן: אל תכניס את זה

מיכל שיר סגמן:  לא הוגן

משה גפני: אני העברתי בוועדה הזאת עשרות פניות שלכם, של אגף התקציבים

נאור שירי: אבל אתם הממשלה

נאור שירי:  שלכם

נאור שירי:  מה זה? הם באים לפה על דעת עצמם? יש ממשלה

משה גפני: מה אתה צועק?     

נאור שירי: כי אתה לא מבין

משה גפני: בסדר

משה גפני:  יוגב, אני מדבר עליכם כאגף תקציבים

משה גפני:  אני משבח את הפעילות שלכם בעניין הזה

משה גפני:  חושב שצריך להמשיך את המציאות הזו כפי שאתם מביאים ומבקשים מאתנו, רק אומר שכשמדברים נגד על מה שאתם עושים כשאתם מביאים העברות כאלה מדובר על דבר מאוד מוגדר, למשל שמורות לא יקבלו משכורת

גלעד קריב: אנו מתנגדים להגדלת המלגה לאברכים בגילאי גיוס

גלעד קריב:  אתם תמיד בורחים לאופק חדש

גלעד קריב:  לתת עוד מאות שקלים לאברכים שיכלו עכשיו להיות במילואים

גלעד קריב:  זה הזמן

גלעד קריב:  עזוב אופק חדש ואת המורה מאופקים

משה גפני: קורא אותך לסדר פעם ראשונה

גלעד קריב: זה בסדר גמור

גלעד קריב:  ואני קורא אותך לסדר פעם ראשונה שתפסיק להעביר עוד מאות שקלים בחודש לאברכים בגילאי גיוס

משה גפני: קורא לך לסדר פעם שנייה

סימון דוידסון: מה הבעיה עם הכדורגל והכדורסל והספורט? לא מבין

סימון דוידסון:  רוצים שאומר לכם כמה זה חשוב?     

יצחק פינדרוס: אבל יש עוד דברים חשובים

ולדימיר בליאק: אל תבלבלו את המוח

ולדימיר בליאק:  תפסיקו לשקר

ולדימיר בליאק:  אנו מכירים את המספרים

משה גפני: אני חוזר על מה שאמרתי

משה גפני:  לא היה אצלי דיון בכלל

משה גפני:  אני הבאתי את זה לסדר-היום, הצבעתי בעד, ביקשתי מהחברים שיצביעו בעד, וזה עבר

משה גפני:  נקודה

משה גפני:  הלאה

יצחק פינדרוס: מפי עוללים ויונקים יסדת עוז להשבית אויב ומתנקם

גלעד קריב: אבל אנו לא נגד תמיכה בישיבות

יצחק פינדרוס: מפי עוללים ויונקים יסדת עוז להשבית אויב ומתנקם

טטיאנה סלובודניצקי: תסתכלו רק על עדכון ההכנסות

טטיאנה סלובודניצקי:  אנו מעדכנים תחזית כלפי מטה ב-25 מיליארד שקלים שזה 1

טטיאנה סלובודניצקי: 4% תוצר תוספת לגירעון

ולדימיר בליאק: עוד לפני המלחמה היינו בפער של 10 מיליארד שקלים בהכנסות המדינה

ולדימיר בליאק:  מעניין למה זה קרה

חמד עמאר: אוקטובר נובמבר כמה הייתה ירידה בהכנסות - יש לך נתון?     

טטיאנה סלובודניצקי: אוקטובר זה עדיין נתונים שלא משקפים את הלחימה כי המיסים של אוקטובר- - -     

חמד עמאר: כלומר יש סיכוי שיהיה הרבה יותר ירידה בהכנסות

טטיאנה סלובודניצקי: כמובן

טטיאנה סלובודניצקי:  זה מה שאנו מדברים עליו

חמד עמאר: יש לנו ירידה בהכנסות 25 מיליארד שקל, עכשיו אנו מאשרים הגדלה של 35 מיליארד שקל, זה אומר כמעט 50 מיליארד שקל חריגה בתקציב

חמד עמאר:  לעומת מה שהיה אמור להיות בתחילת שנה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אנחנו לא יודעים את זה?     

נאור שירי: לא יודעים את זה

נאור שירי:  זה ממש חדש לי

נאור שירי:  ממש לא

משה גפני: זה מה שהם הביאו לנו

משה גפני:  מדברים על זה כמה ימים

נאור שירי: תזמינו אותי לשיח

נאור שירי:  רק למנחה אתה מזמין אותי

משה גפני: קודם כל אני מזמין אותך למנחה וגם לשיח

יוגב גרדוס: הדיון שההתחלה הדרמטית שלו שהיתה קשה באופן אישית, דובר פה בין השורות - שמעתי זלזול ב-10 מיליארד שקל, ב-30 מיליון שקל, שמעתי הרבה זלזול בתקופה האחרונה לגבי כספי המדינה

יוגב גרדוס:  אנו באירוע כלכלי דרמטי באמת

יוגב גרדוס:  לא חושב שהיה פה בעשורים האחרונים

יוגב גרדוס:  היה משבר קורונה – תכף נשווה

יוגב גרדוס:  לא דומה בכלל למשבר קורונה

יוגב גרדוס:  יכול להיות שהמצב יהיה יותר גרוע או יותר טוב

יוגב גרדוס:  מדובר בתרחיש בסיס

יוגב גרדוס:  זה אירוע דרמטי באמת, וההחלטות שתקבלו פה והממשלה תקבל בשבועות ובחודשים הקרובים יש להם השפעה משמעותית על איך נעבור את המשבר הזה

יוגב גרדוס:  אנו רק בקדימון של ההחלטות שצריך לקבל

יוגב גרדוס:  המספרים של 23' – אנו לא מזלזלים באף שקל, אבל הם זניחים לעומת מה שמגיע אלינו ב-24'

יוגב גרדוס:  מדובר בכספי ציבור

יוגב גרדוס:  הכסף מגיע ממשלמי המיסים ולכן אנו צריכים להתייחס אליו גם בקפידה וגם לכלכל את צעדינו כי המלחמה הזו הפתיעה אותנו פעם אחת ויכולה להפתיע אותנו בהמשך

יוגב גרדוס:  החוק שמונח בפניכם הוא רק המסגרת

יוגב גרדוס:  היום לפנות בוקר הגשנו למשרד המשפטים את חוק התקציב עצמו שזה המספרים שיגיעו לפה היום או מחר

משה גפני: למה אתם עושים לנו את זה? אם אתם לא מביאים את זה היום, אנו נכנסים עמוק לתוך חנוכה

יוגב גרדוס: בדרך כלל לוקח לנו כחודש לאחר אישור הממשלה

יוגב גרדוס:  עשינו את זה בשלושה ימים

גלעד קריב: צריך נס לתקציב

גלעד קריב:  עוד כסף ועוד כסף

משה גפני: הבקשה שלי רק שתזדרזו

משה גפני:  עומדים בחנוכה  עוד מעט

משה גפני:  אם אפשר לסיים את זה קודם

יוגב גרדוס: אני מניח גם ששר האוצר יגיד – האתגר המרכזי שבפנינו הוא תקציב 24', ונשקיע בו הרבה-הרבה זמן

יוגב גרדוס:      לגבי המסגרת של הדיון הזה וגם פתיח לדיוני תקציב 24'

יוגב גרדוס:  אנו מסתכלים שנייה על יחס חוב תוצר

יוגב גרדוס:  זה הבאפר הכלכלי שיש לנו כדי להגיב למשברים מלמעלה

יוגב גרדוס:  אחרי מדיניות ארוכת שנים של צמצום יחס חוב תוצר הגיע משבר הקורונה ב-2020

יוגב גרדוס:  אפשר לנו בצורה מאוד טובה להגדיל את החוב לאזור 70% גם בגלל ירידה בהכנסות וגם גידול בהוצאות ובצורה שהפתיעה את כולנו יצאנו באופן מאוד-מאוד חזק מהמשבר ויחס החוב תוצר ב-22' חזר בערך לאיפה שהיה טרום המשבר

יוגב גרדוס:  ב-23' החלה מגמה של האטה, האמת שהחלה באמצע 22', התחילו עליות ריבית גם בעולם וגם בישראל

יוגב גרדוס:  החלה האטה מסוימת בפעילות הכלכלית בעולם ובישראל

משה גפני: היה משבר עולמי

יוגב גרדוס: לא יודע אם להגדיר את זה משבר

יוגב גרדוס:  התחילו עליות ריבית בעולם וזה הכניס את כלכלת העולם להאטה מסוימת לעומת הראלי שהיה ב-22'

יוגב גרדוס:  זה תפס אותנו בהכנה לדיוני תקציב 23', 24' ואתם והממשלה אישרו תקציב שקיבל שבחים מכל הגופים הבין לאומיים, מהבנקים, גם מגורמי המקצוע באוצר ומבנק ישראל שברמת המקרו התקציב הזה היה מאוד אחראי

יוגב גרדוס:  הסתמך על גירעון נמוך שאפשר לנו גם בתקופה שכבר ראינו האטה מסוימת בהכנסות וזה לא הדאיג אותנו ברמה הפיסקלית ב-23', 24' כי התקציב היה מאוד מרוסן

יוגב גרדוס:      זה הגירעון ערב המלחמה שחזינו ב-23', 24'

יוגב גרדוס:  באזור 1

יוגב גרדוס: 5% ו-2% ל-24'

יוגב גרדוס:  הגירעון של 24' היה אמור להגיע אליכם ב-1

יוגב גרדוס: 11 לעדכון

יוגב גרדוס:  החוק אפשר 2

יוגב גרדוס: 25 ולכן היינו באזור שבו לא היה צורך בהתאמות דרמטיות בתקציב אם לא הייתה מלחמה אבל כן רואים שהגירעון במגמת עלייה ונכנסנו למשבר הזה עם האטה מסוימת

יוגב גרדוס:      אנו שומעים הרבה את המונח קורונה, ויש פה הבדלים משמעותיים לעומת הקורונה

יוגב גרדוס:  פה אנו מציגים בכללי את השונה והדומה

יוגב גרדוס:  יחס חוב תוצר, החפיר הכלכלי שהיה לנו כשנכנסנו למשבר, היה די דומה, קורונה והמלחמה

יוגב גרדוס:  גם הגירעון אפילו היה יותר נמוך למרות שהיה במגמת עלייה

יוגב גרדוס:  התעסוקה היתה מלאה אבל בניגוד למשבר קורונה שנכנסנו אליו במגמה די יציבה, כבר הייתה מגמת היחלשות לפני

יוגב גרדוס:  מה שהכי משמעותי זה סביבת הריבית

יוגב גרדוס:  דובר פה על עלות ההלוואות שלנו, מדינת ישראל – אנו אוהבים לקרוא לה מדינה עשירה אבל היא מדינה שחיה על גירעון

יוגב גרדוס:  חוץ משנת 22' שהיה לנו עודף חד פעמי היא מדינה שלווה כסף כדי להתממן

יוגב גרדוס:  היא לוקחת כסף גם במיסים, מהאזרחים, אבל גם חובות

יוגב גרדוס:  לכן כל שקל שאנו מוציאים אנו משלמים עליו עלויות ריבית שהיום באזור 5% ולפני זה בקורונה הריבית הייתה אפסית

יוגב גרדוס:  המשבר הזה הוא משבר מקומי

יוגב גרדוס:  הוא בניגוד למשבר הקורונה – ואת זה אמר גם הנגיד בנאומו האחרון שכל העולם הגיב למשבר הקורונה בהרחבה פיסקלית, פה אנו בעולם שרוב המדינות הגירעונות שלהם סבירים, לא מגדילות עכשיו את התקציב שלהן אבל מדינת ישראל באופן ייחודי כן הולכת להגדיל משמעותית את התקציב ולכן מסתכלים עלינו בשבע עיניים

יוגב גרדוס:  זה מתיישב עם זה שכבר לפני כן לא כיכבנו בדוחות של חברות דירוג בין לאומיות בגלל מה שקרה פה במדינה בשנה האחרונה, גם בגלל שההייטק נכנס למשבר, גם בגלל אי השקט סביב השינויים במערכת המשפט ואת זה נאמר בחברות הדירוג שכבר אז היינו תחת בחינה, אפילו בחינה לאופק יציב

ולדימיר בליאק: הצבענו שאין השפעה

ולדימיר בליאק:  החלטה שלך

משה גפני: הוועדה החליטה

יצחק פינדרוס: זה הופיע בשקף הקודם שלו שאמרנו שהיינו פחות מיעד הגירעון ב-23'

יצחק פינדרוס:  הוא אמר את זה

ולדימיר בליאק: הטענה של שר האוצר שיש כסף זה שקר מוחלט

נעמה לזימי: קצת צניעות

נעמה לזימי:  סירבתם לקיים דיון

יצחק פינדרוס: השקף הקודם היה 1

יצחק פינדרוס: 5%

יצחק פינדרוס:  על אף שניסיתם לפגוע במדינת ישראל לא הצלחתם מספיק

ולדימיר בליאק: תקשיב פעם אחת לאגף תקציבים ותצא מהסרט שאתה חי בו

ולדימיר בליאק:  בגלל השטויות שלכם שהרסתם את המדינה הזאת

ולדימיר בליאק:  בגללכם

גלעד קריב: אתה יודע איך העברתם לנו את תקציב המדינה ואת משק המדינה, פינדרוס?     

יוגב גרדוס: המסקנה שלנו מהשקף הקודם וממה שטניה הציגה בתרחישים הביטחוניים, שהמדינה הזו מדינה קטנה, מוקפת אויבים, מאוד חשופה למה שקורה בעולם ולכן אנו צריכים להיות ערוכים למשברים גם ביטחוניים וגם כלכליים וזה שיש עכשיו משבר כלכלי לא אומר שבעוד שבועיים או חודש לא יהיה עוד משבר כלכלי

יוגב גרדוס:  הוא יכול לבוא ממלחמה, יכול לבוא מנגיף, מאסון אחר, ויכול להיות שהכול יהיה טוב, והלוואי שכך

יוגב גרדוס:  כשאנו מתכננים את התקציב, אנו לא יכולים להניח אופטימיות יתר

יוגב גרדוס:  אנו צריכים להניח תרחיש סביר

יוגב גרדוס:  זה מה שאנו עושים

יוגב גרדוס:       זה פרמיית הסיכון של המשק הישראלי

יוגב גרדוס:  אנו רואים שלעומת משבר הקורונה, הרמה שנמצאת באמצע השקף, הגופים הבין לאומיים והשווקים ראו אותו כמשבר ייחודי למדינת ישראל ופרמיית הסיכון שלנו קפצה משמעותית

יוגב גרדוס:  לגבי החוב עצמו, ראיתי במסמך של הממ"מ ניתוח לגבי אגרות החוב שלנו והתגובה של מחיר אגרות החוב למשבר

יוגב גרדוס:  אני חושב שלא נכון בהכרח להסתכל על אגרות החוב שלנו המקומיות

יוגב גרדוס:  פה אתם רואים את אגרות החוב הדולריות שזה הסחירות שלנו בחו"ל

יוגב גרדוס:  רואים שנפתח מרווח מאוד משמעותי מארצות הברית, בערך 20%, וזה ברמת חישוב אצבע רק מעצם פרמיית הסיכון – לא מזה שנגדיל את החוב – רק מזה שפרמיית הסיכון שלנו עלתה, נשלם עוד מספר מיליארדי שקלים בעלויות ריבית כל שנה כי ישראל היום לווה היום בריבית יותר גבוהה ממה שלוותה לפני המשבר

אורית פרקש הכהן: בעצם ההלוואות של מדינת ישראל התייקרו משמעותית כבר

יוגב גרדוס: זה גם טבעי כי אנו מדינה עם רמת סיכון גבוהה יותר

חמד עמאר: כמה אנו משלמים ריבית עכשיו וכמה נשלם?     

ליאור דוד-פור: שלום, אני סגן בכיר לחשב הכללי, הייתי גם מנהל החוב הממשלתי, הייתי אחראי משך שלוש שנים כולל בתקופת הקורונה על גיוסים בארץ ובחו"ל, הקשר עם חברות הדירוג ומשקיעים

ליאור דוד-פור:  החוב עומד על טריליון שקל, 1,088 מיליארד שקלים

ליאור דוד-פור:  פרמיית הסיכון שרואים פה זה על הנפקות בחו"ל כלומר רק על החוב החיצוני

ליאור דוד-פור:  עיקר החוב הוא מקומי

ליאור דוד-פור:  החוב החיצוני נכון לרבעון האחרון הוא על 176 מיליארד שקל, שגוזרים תשלומי ריבית על החוב החיצוני של 7 מיליארד שקל

ליאור דוד-פור:  לכן השינוי של פרמיית הסיכון, השינוי של חצי אחוז ה-7 מיליארד שקלים זה סדר גודל של 35 מיליון

ליאור דוד-פור:  אם נניח מחר בבוקר כל ההנפקות החדשות – וזה לא נכון כי מדינת ישראל מנפיקה אגרות חוב ויש קופונים גבוהים ומנפיקה לאורך זמן ולא ביום אחד אבל אילו מחר בבוקר את כל החוב החיצוני מחליפים כולו בפרמיית סיכון חדשה, כולו היה מוחלף וזה העלות השנתית

ליאור דוד-פור:  החוב מונפק לעשר שנים, ממוצע, זה 350 מיליון על פני 10 שנה

ליאור דוד-פור:  פרמיית סיכון זה רק על החוב החיצוני, לא על החוב המקומי, ולא באמת אומר שמחר בבוקר יקצפו הוצאות הריבית

יצחק פינדרוס: אתה אומר שזה סדר גודל של 35 מיליון שקל

יצחק פינדרוס:  תודה

יצחק פינדרוס:  הוא אמר – תלוי מאיפה אתה לוקח את ההלוואה

חמד עמאר: כן, אבל הוא אמר- -     

חנוך דב מילביצקי: - -      

אליהו דלל: לא הבנתי- -      

יוגב גרדוס: מה שליאור דייק, שפה מדובר על החוב הדולרי שלנו

יוגב גרדוס:  מה שהתייחסנו, שנניח שפרמיית הסיכון הייתה עולה בחצי אחוז על כלל החוב הממשלתי, שעומד על טריליון שקל, אז עלות הריבית הייתה עולה ב-5 מיליארד שקל, אבל לגבי ההלוואות המקומיות זה לא נכון להסתכל רק על המחיר שנקוב באיגרת כי יש דברים אחרים

אליהו דלל: מה אתם מעריכים שהסיכון בריבית, מה הנגזרת שלו כספית?     

איתי טמקין: בתקציב שיוגש לשנת 24'- -      

יוגב גרדוס: רוב הגידול בריבית נובע מזה שאנו לווים הרבה יותר כסף ממה שתכננו, לא בגלל פרמיית הסיכון

ולדימיר בליאק: זו נקודה חשובה כי שר האוצר פעם אחר פעם אומר לנו: יש כסף לכול

ולדימיר בליאק:  אז אין כסף

מיכל שיר סגמן: יש כסף

מיכל שיר סגמן:  פשוט הם לא משחררים אותו

סימון דוידסון: ראש הממשלה אמר את זה, ולדי

יוגב גרדוס: פה אני לוקח גם ציטוט, מה שהראתה טניה לגבי אחת מחברות הדירוג, אבל אנו מקבלים את זה כחוט השני מכל חברות הדירוג, מכל הבנקים הזרים והמקומיים שאנו מדברים איתם

יוגב גרדוס:  השווקים והגופים הכלכליים מצפים שמדינת ישראל תגיב למשבר הזה

יוגב גרדוס:  היא יכולה להגיב בשני אופנים מרכזיים – תצמצם את הפגיעה הכלכלית באמצעות שני גופים: אחד, מה שהיה לנו דיון ארוך גם בקבינט המלחמה, ואנו גם מנסים לעורר את הדיון הזה בממשלה, לצמצם את ההשפעה הכלכלית של המלחמה, לאפשר פתיחת המשק, לצמצם מילואים ככל הניתן כדי שאנשים יחזרו לעבודה, לפתוח בתי ספר

ינון אזולאי: אתם בשיח עם משרד הביטחון על זה? כל יום פיקוד העורף מוציא הוראות

ינון אזולאי:  אתם בשיח?     

יוגב גרדוס: כמו בקורונה מה שמוביל הוא לא הכלכלה פה אלא הביטחון אבל אנו כן משקפים את המשמעויות

יוגב גרדוס:  פיקוד העורף עושה לדעתי עבודה טובה, בטח לאחרונה, לאפשר את הלימודים למשל שמשפיעים מאוד על הכלכלה

יוגב גרדוס:  זה צד אחד שמצפים מאתנו לעשות, לצמצם את ההשפעה הכלכלית

יוגב גרדוס:  צד שני זה לממן את הוצאות הלחימה גם באמצעות הגדלת החוב

יוגב גרדוס:  גם ההמלצות שלנו חד משמעית, יש להגדיל פה את החוב ואת הגירעון כדי לממן עלויות הלחימה אבל גם רוצים לראות שאנו עושים תעדוף פנימי של ההוצאות כדי לממן מתוך ההבנה שכל שקל עולה פה עלויות ריבית וגם שיחס חוב תוצר יש לו גבול עליון שאפשר להגיע אליו

יוגב גרדוס:  ראינו – דובר על האינתיפאדה

יוגב גרדוס:  בתחילת שנות ה-2000 יחס חוב תוצר שנכנסו איתו למשבר האינתיפאדה, היה הרבה יותר גבוה

יוגב גרדוס:  אנו במצב היום הרבה יותר טוב

יוגב גרדוס:  אז נכנסנו, זה היה 90% בתקופת האינתיפאדה השנייה

יוגב גרדוס:  הריביות שאז לוו לדעתי הגיעו לאזור 12%, החוב הגיע, והיינו צריכים לקבל ערבויות מהאמריקאים

יוגב גרדוס:  אנו ממש-ממש לא במצב הזה היום וגם לא רוצים להגיע אליו

יוגב גרדוס:  צריכים להתנהל בצורה טובה

נעמה לזימי: התקציב הזה של 23' לא מגלם בתיקונים שלו את הצפי להרחבת ההוצאות בתחומים מסוימים לתקציב 24'

נעמה לזימי:  לכן כשאין תקציב 24' יש העברות תקציב – זה משהו אחד, אבל לא מגלם בבסיס התקציב את אותם שינויים

נעמה לזימי:  למשל הרחבת מתווה הפיצויים – אין הוודאות הזו

נעמה לזימי:  הוודאות למפונים שצריכים כל פעם לחדש את הכספים – זה לא נכנס

נעמה לזימי:  זה צריך להיות הפוך – קודם כל לתת את האשראי ארוך הטווח הזה ואז לבוא לפה, לא לאשר את זה יותר כי נגמר המצב

נעמה לזימי:  לא להפך, לתת אשראי קצר ואז כל פעם שהם באים לפה להתחנן, להמשך התקצוב שלהם, וכמובן מערך בריאות הנפש למשל

נעמה לזימי:  התוכנית המתוכננת לתקציב 24' שאיננו יודעים מתי התקציב מגיע – כ-2 מיליארד

נעמה לזימי:  לא גילמנו פה באופן יחסי כרגע את התשומות

נעמה לזימי:  לא כלום

נעמה לזימי:  יש העברות תקציב אבל אין תוכנית כי אין הבנה

יוגב גרדוס: הייתי מעדיף להיות במצב שהיינו מאשרים את תקציב 23' ו-24' ביחד

יוגב גרדוס:  זה לא אפשרי בלוחות הזמנים

נעמה לזימי: זה מובן

יוגב גרדוס: תראו כשנפרט, למשל בריאות הנפש, יש מענה מיידי לבריאות הנפש בתוך תקציב 23' שסוכם עם משרד הבריאות ובמקביל אנו עובדים על תוכנית יותר משמעותית שאמורה להגיע לפה בשבועות הקרובים

יוגב גרדוס:  זה לא תלוי בנו כגורמי מקצוע

יוגב גרדוס:  זה יהיה תלוי בממשלה כמה תוכל לעשות את זה מהר, אבל ננסה לעשות את זה מה שיותר מהר

יוגב גרדוס:  אנו כן עובדים יחד עם משרד הבריאות גם על זה

נעמה לזימי: האם נכנסו לפה השלכות הרוחב של חלק ממה שנכנס עכשיו לבסיס תקציב כמו התרחבות התמיכה בחינוך הפרטי לכלל החינוך הפרטי שישנו, הכנסייתי, האנתרופוסופי, הדמוקרטי וכו'? כי כל זרמי החינוך הפרטי – וכמובן רגע אחרי העברת התקציב יגישו בג"ץ השוואה שמוערך לעוד כמיליארד וחצי בשנה בנוסף לתוספתי

נעמה לזימי:  האם זה נכנס?     

משה גפני: אנו שוכחים - יש חוק – חוק יסודות התקציב קובע שיש להשוות את הרשתות לכלל ילדי ישראל

משה גפני:  אם אנו אומרים: רוצים אופק חדש – אנו חייבים לפי החוק לעשות את זה

משה גפני:      אני רוצה לשאול – אתה לא חייב לענות לי

משה גפני:  למדתי מכם באגף התקציבים שלא חייבים כל דבר לשים בבסיס התקציב

משה גפני:  אפשר לשים את זה בכסף קואליציוני, גם דברים חיוניים מאוד שנוגעים לשכר

משה גפני:  אמרתם: מה זה משנה? הרי הכסף יגיע והכול בסדר

משה גפני:  פתאום התברר לי שמה שהוא כסף קואליציוני, גם אם הוא דבר חיוני, יש לי רשימה ארוכה של דברים שאין אותם היום כי הפסקתם הכול

משה גפני:  איך אמרתם לי כל הזמן שזה בסדר? מה שקיבלתי על עצמי – לא יודע באיזו קואליציה אהיה

משה גפני:  לא אהיה יותר בקואליציה שיש שם כסף קואליציוני

משה גפני:  הכול יהיה בבסיס

משה גפני:  מדברים על לעבור על החוק

ולדימיר בליאק: אבל כל מה שרצית – קיבלת

ולדימיר בליאק:  זו האמת

ולדימיר בליאק:  עד השקל האחרון

משה גפני: החוק אומר שצריך להשוות את התקצוב של הרשתות כמו כלל ילדי ישראל

משה גפני:  רשתות

גלעד קריב: לא רק בתקציב

גלעד קריב:  גם בדרישות

גלעד קריב:  תדווחו על כל מורה כמה מקבלת

גלעד קריב:  המורה באופקים כמה מקבלת

נעמה לזימי: החינוך המעמדי, המפלה הולך לקבל חיזוק

נעמה לזימי:  חינוך ממיין סלקטיבי פרטי מעמדי הולך להיות- -      

משה גפני: הוא לא ראוי לתשובה

גלעד קריב: הם מדברים על המורה באופקים אבל לא מוכנים שידווחו את המשכורת שלה

גלעד קריב:  אני אומר בוודאות

משה גפני: אני גרתי באופקים

ולדימיר בליאק: גם על זה אתם לא מדווחים ועדיין קיבלתם

גלעד קריב: לא אכפת לכם מהמורה באופקים

גלעד קריב:  תשאל את האוצר - יש דיווחים פר מורה מה המשכורת או רק בדבוקות?     

נאור שירי: אני רוצה לסכם

נאור שירי:  אתה רוצה להפריט את החינוך במדינת ישראל ולא תשב יותר בממשלה שיש כספים קואליציוניים

משה גפני: אתה לא יכול לסכם

משה גפני:  את מה שאני מתכוון לעשות, אמרתי

משה גפני:  קחו זאת בחשבון

נעמה לזימי: אתם מחסלים את שוויון ההזדמנויות בחינוך

נעמה לזימי:  הוא תלוי בחינוך ממלכתי אפקטיבי

נאור שירי: הוא רוצה להפריט את מערכת החינוך הישראלית

נעמה לזימי: מה זה רוצה? ממש

נעמה לזימי:  האנשים הכי פגיעים ומוחלשים הם ייפגעו

יוגב גרדוס: מאוד אשמח שתקיים דיון מפורט על כל הסיפור הזה ויהיה אפשר להציג את הנתונים ואת המצב לאשורו

יוגב גרדוס:  אציין שבמסמך שהצגנו לשר האוצר הצענו להפחית סכום גדול יותר מהכספים שאינם קואליציוניים מאשר מהכספים הקואליציוניים, לדעתי 6 מיליארד שקלים

משה גפני: כסף קואליציוני זו הגדרה לא נכונה

משה גפני:  השאלה מה חיוני ומה לא חיוני

יוגב גרדוס: אני שם שנייה בצד את ההגדרה של כסף קואליציוני כי יש פה הרבה פרשנויות וזה גם מעורר הרבה מחלוקות אבל הקו שלנו היה שכל מה שעדיין לא קרה ולא תומך בלחימה, אמור להיות מיועד למאמצי הלחימה והשיקום והתמיכה במפונים

יוגב גרדוס:  עוד שנייה נציג – אנו לקראת הדיון היותר גדול לכן עדיף לראות את המספרים

יוגב גרדוס:  בשקף הזה אנו עובדים תחת הנחות מאוד גסות ככה, אורך הלחימה, הזירות, כמה יגיע מהאמריקאים ולכן מאוד קשה לנו לתכנן תקציב כך אבל בגדול אנו באירוע כלכלי משמעותי כאמור

יוגב גרדוס:  אנו מעריכים שעלויות ההוצאות של צה"ל בלבד שמדובר פה בעלויות מילואים, לוגיסטיקה, חימושים יהיו מעל 100 מיליארד שקלים

יוגב גרדוס:  זה ללא התרחיש הצפוני

נאור שירי: כמה הצפי מהאמריקאים?     

יוגב גרדוס: מעריכים שכ-9 מיליארד דולר בשלב ראשון

גלעד קריב: הם מסתכלים על מה שקורה פה

משה גפני: תודה רבה